TÁRSULATI ÜGYEK. 



hogy a nagysármási III. b) fúrás 970 m, a marosszentgyörgyi 863 ni, a maros- 

 ugrai 1282 m mély, az utóbbi ezidó'szerint hazánknak legmélyebb fúrása. Eddig- 

 elé 28 mélyfúrás van Erdélyben, de ezek közül egyik sem ütötte meg sem a 

 káhsó, sem a petróleum-telepeket. 



Előadónak az a nézete, hogy a sótelep Erdély mélységében nem folytonos 

 vonulatban van meg, hanem csak a medence szélein egyes elzárt öblökben képző- 

 dött só ; s szerinte ezért a kálisókutatásokra végzett fúrásoknak is a medence 

 széleiről kellene kiindulni, minthogy kálisóra csakis ott lehet remény, ahol egy- 

 általában só is van. A petróleum-telepekre Erdélyben vajmi kevés a remény. 



Ezen kétségeskedő állásponttal szemben ismerteti Erdély legkiválóbb 

 ismerőinek : Lóczy Lajos, Mrazec Lajos és Böckh Hugó tanároknak álláspont- 

 ját, akik erősen remélik, hogy Erdélyben a kálisóra s petróleumra is rábuk- 

 kan a fúró. Végül az előadó azt óhajtja, hogy kétségeskedő álláspontját minél 

 előbb megcáfolja a fúró, s hogy Böckh-Lóczy-Mkazec elmélete nyomán mielőbb 

 megtalálja az állam a keresett kincseket. 



5. Ugyancsak Papp Károly főtitkár ismerteti Eózsa Mihály dr. rendes 

 tagnak :A stassfurti sótelep ek organikus szerkezetéről írott 

 értekezését. Eózsa tanár jelenleg a m.*kir. Pénzügyminisztérium 4000 koronás 

 ösztöndíjával a németországi kálisótelepek eredetét tanulmányozza, s erről szól 

 bemutatott értekezése is. 



Az elhangzott előadásokhoz szót kér Lóczy Lajos tiszteleti tag. Azzal 

 kezdi felszólalását, hogy az Erdélyi Medencét még nem ismerjük. Epúgy nem 

 ismerjük még a kálisótelepek eredetét sem. A múlt század nyolcvanas éveiben 

 Sdess Ede ösztökélésére sokat gondolkozott az Erdélyi Medence esetleges kálisó- 

 telepeiről. Be kell vallanunk, hogy sem a németországi, sem a keletgácsországi 

 kálisó telepekről nincsenek megállapodott felfogások. Eégente úgy hittük, hogy 

 a kálisó felül van, most ellenben azt hangoztatják, hogy a régebbi sótelepben 

 van a karnallit és a szilvin. Elszasszban az eredeti sótelep hullámos redőzése- 

 ket mutat, míg felül nyugodt a település. Az Elsass-vidéki legújabban feltárt 

 kálisótelep nagy reményt nyújt az erdélyi kálisótelepek kutatására is. Utal 

 továbbá a Loncsaufii menti kínai medencére is. A hanhai rétegek szárazföldi 

 eredetű képződmények, amelyekből házilag sót termelnek. A kínai szalinákban 

 nemcsak kősót, hanem kieseritet is találunk. Ide menjen Eózsa tanár, ha a 

 kálisótelepek eredetét akarja kutatni. 



Papp előadó nem ismeri az újabb erdélyi kutatásokat, s azért mondja 

 nyugodt településünek az Erdélyi Medencét. Pedig a Böckh tanár vezetése 

 alatt működő geológusok ott is találtak gyűrődéseket, ahol kősó egyáltalán 

 nincs. Az újabb kutatások szerint a Mezőség főkép szarmata és pontusi réte- 

 gekből áll, s ezért szintes ; a mélységben mindenesetre gyűrődöttebb a réteg- 

 zés, ahol a mediterrán rétegek vannak. Az Erdélyi Medence tükörképe illető- 

 leg ellentéte a Cseh Masszívumnak, vagy a Pécsi hegység újbányái részének, 

 ahol periklinális rétegek vannak. Az Erdélyi Medence leroskadt terület, amely- 

 nek peremen szintesen, transgresszív fekszenek a rétegek. A medence peremén 

 tehát vízszintes, s belseje felé gyűrődött rétegek vannak. Lóczy három vonu- 

 latban talált annakidején tetöszerű települést, tehát három antiklinális vonu- 



