TÁRSULATI ÜGYEK. 79 



latot ismert fel l!)08-ban, míg legújabban Böceh tanár úr már 18 antiklinális 

 vonulatot konstatált. A kétségeskedők tábora nem hiszi az antiklinális vonula- 

 tokat, csak néhány kilométeres hosszaságú antiklinálist fogad el, amelyek 

 helyenkint elsimulnak, de ismét előtűnnek. Igaz, hogy Erdélynek csakis pere- 

 mein vannak kösótelepek, de azt nem tudjuk, hogy a medence belsejében, pl. 

 a sármási antiklinálisban nincs-e meg a kősó. Valószínű, hogy itt még nem 

 értük el a kősó mélységét. Azt véli, hogy a medence szélein a kősó nem ere- 

 deti helyén van és a gyűrődés benne nem tektonikus eredetű, hanem oldódási 

 folyamatok eredménye. Úgy képzeli a dolgot, hogy a vegyes sórétegből kimen- 

 nek a könnyebben oldható részek, s a visszamaradok mozgásba jönnek, miál- 

 tal összenyomódás keletkezik. Az Erdélyi Medence tektonikus jelenségeit távolról 

 sem hasonlíthatjuk össze az Alpok vagy a Kárpátok mozgásaival, hanem le- 

 roskadó tömegnek kell gondolnunk, amelynek szélei összenyomódnak. Lóczy 

 tanár bevallja, hogy Erdélyről sok tekintetben megváltozott régi nézete, mert 

 hiszen évtizedeken át nyugodt medencének hirdette Erdélyt, míg ma gyűrődött 

 területnek tartja, azonban egyben nem változott meg nézete, s ez pedig az, 

 hogy ott kell keresni a kálisót, ahol a sótelepeket az erózió még nem érte, s 

 így a víz fel nem oldhatta. 



ScHAFARziK Ferenc elnök az elhangzott felszólalás kapcsán úgy véli, hogy 

 a kálisókutatás tényleg indokolt. Hisz a legtöbb magyarországi forrásban meg 

 van a KCl, így a luhi Margitvízben, s az erdélyi ásványos vizekben. Utal 

 arra, hogy a sóformáció a mediterránban egységes volt, akár elfogadjuk Uhlig 

 felfogását, akár nem. Igaz hogy Komániában káhsó nincs, de megvan Galí- 

 ciában Kaluszon. Az elhangzott vitából azt látja, hogy a geológusok két cso- 

 portra oszlanak a kálisókérdésben ; az egyik csoport pesszimisztikus álláspon- 

 ton van, a másik csoport optimisztíkus véleményt táplál. Elnök kifejti, hogy 

 maga az optimisztikusok közé számítja magát, s eme kijelentésével esti 8 óra- 

 kor az ülést bezárja. Jegyezte Papp Károly dr. titkár. 



3. Jegyzőkönyv az 1912 december 11-én tartott szakülésröl. 



Az ülés helyisége a m. kir. földtani intézet előadóterme, kezdete délután 5 óra.' 



Elnök : Szontagh Tamás dr. királyi tanácsos másodelnök. 



Megjelentek : Kadványi Antal, Streda Eezső dr., gróf Teleki Pál dr. 

 és Zeller Tibor vendégek. 



Továbbá : Balogh Margitka dr., Bőckh Hugó dr., Cholnoky Jenő dr., 

 Erödi Kálmán dr., Gaál István dr., Hillebrand Jenő dr., Jugovics Lajos, 

 Ivadic Ottokár dr.. Kormos Tivadar dr., Liffa Aurél dr., Lóczy Lajos dr., 

 Maros Imre, Marzsó Lajos, Papp Károly dr., Pálfy Mór dr.. Pávai Yajna 

 Ferenc dr., Pitter Tivadar, Posewitz Tivadar, Kozlozsnik Pál, Schréter Zol- 

 tán dr., Steinhausz Gyula, Strömpl Gábor, Taeger Henrik, Telegdi Kóth Lajos, 

 TiMKÓ Imre, Toborffy Zoltán, Vendl Aladár dr., Vizer Vilmos. 



Elnök felhívja Cholnoky Jenő dr. kolozsvári egyetemi tanár urat, társu- 

 latunk rendes tagját, hogy «Nehány megjegyzés Erdély morfológiája- 

 hozó címen bejelentett előadását megtartani szíveskedjék. 



