80 TÁRSULATI ÜGYEK. 



Cholnoky Jenő dr. kimutatta, hogy az Erdélyi Medence halomvidékén a 

 völgyek lejtőin általánosan jellemző az úgynevezett suvadás, vagyis rogyás ós 

 csúszás, földfolyással egybekötve. A suvadások sokkal, de sokkal nagyobb mére- 

 tűek, mint azt eddig gondolták. Vannak 5 — 10 km hosszú suvadások, amelyek 

 sokszor egész halomvidéket mozdítottak ki a helyükből. így pl. Szováta só- 

 sziklái és tavai mind egy óriási suvadáson foglalnak helyet, amiért is a sóvi- 

 dék mai alakulása nem látszik tartósnak. A suvadások sok bajt okoznak a 

 vasutaknak, de még többet a közutakuak, amelyek éppen a suvadások miatt 

 sokszor állandóan eltolódnak. Ez az oka, hogy pl. Kolozsvárról a szomszéd 

 mezőségi falvakba csak nagyon rossz, alig járható utak vezetnek, amelyeknek 

 fenntartása rengeteg költséget okoz. Györgyfalvára pl. igen sokszor lehetetlen 

 kocsival átjutni. A földművelés megváltoztatott módszere segíthet ezen egye- 

 dül. Jövő tavaszra igen sok új földcsuszamlás, suvadás várható. 



Cholnoky Jenő előadásához szót kér Nagysúri Böckh Hugó dr. rendes 

 tag. Minthogy már a múlt szaküléseu történtek antiklinálisaira megjegyzések, 

 s most Cholnoky Jenő is fölemlítette újabb kutatásait, azért szükségesnek látja 

 ez alkalommal megjegyzéseit megtenni. Az első dolog annak a megállapítása, 

 hogy az Erdélyi Medencében megvannak-e, vagy sem az antiklinális vonulatok. 



Böckh Hugó dr. kijelenti, liogy az antiklinálisokat ö maga és munka- 

 társai 100 meg 100 dűlés méréséből állapították meg, tehát az antiklinálisok 

 jelenléte kétségtelenül be van bizonyítva. Gaál István tanárral vitát kezdeni 

 nem óhajt, mert mint az erdélyi geológiai felvételek főnöke arról győződött 

 meg, hogy Gaál dr. képtelen volt a reábízott feladatnak megfelelni. 



A második kérdés az, hogy az antiklinálisok képződése összefügg-e a 

 sótelepekkel, vagy sem. A KüküllŐ vidékén a medence peremén hatalmas gyű- 

 rődéseket konstatált Lázár bányamérnök, ezen gyűrődések alatt pedig még a 

 só eddig konstatálva nincs. Cholnoky nem tartja tektonikus eredetűeknek a 

 kolozsi sóbánya vidékén levő gyűrődéseket, pedig ezek tektonikus eredete két- 

 ségtelen. Az Erdélyi Medence peremén padka van, amelyen a gyűrődés mini- 

 mális. A gyorsan sülyedő medencének gyűrődésére a Pálfy-féle magyarázatot 

 el lehet fogadni, s ezzel az antiklinálisok képződését is meg lehet fejteni. Az 

 antiklinális vonulatok kanyarodásairól több helyütt szemmel láthatólag meg- 

 győződhet bárki. Ami azt az ellenvetést illeti, hogy kálisót eddig Erdélyben 

 nem találtunk, az még nem bizonyítja elméletem helytele Qségét, mert pl. 

 Ugrán csak 1000 m mélység körül várhatjuk a sótelepet. 



LóczY Lajos tiszteleti tag az elhangzott magas színvonalú vitatkozásokra 

 megjegyzi, hogy ő 1908-ban az első antiklinálist morfológiai asszimetriából 

 vette észre. A külső assziraetrikus formákat mérföldekre látta, s így gondolt 

 az antiklinálisokra. Ezeket azután J3öckh Hugó tanár úr munkatársaival ásá- 

 sokon alapuló mérésekkel nyomozta ki. Az antiklinális elméletben egyetért 

 Böckh tanárral. Az ellenvéleményen levő geológusok tagadják a Medence bel- 

 sejében az antiklinális-vonulatokat. A geológusok ugyanis hozzászoktak ahhoz, 

 hogy a fiatal medencéket szinteseknek tekintsék, mint pl. a Somogy-zalai hal- 

 mokat. Kritikusaink tehát azt hiszik, hogy Erdélyben is olyanok a viszonyok, 

 mint a Túladunáii. Pedig Erdélyben mások a viszonyok. Igaz, hogy az erdélyi 



