TÁRSULATI ÜGYEK. 



81 



eocén-rétegek nagyjában szintesen s nyugodtan fekszenek, de azért bennük 

 pikkelyességet is megfigyelhetünk. A Párisi medencét is gyűretlen medencé- 

 nek tartják, pedig ki van mutatva, liogy itt is vannak gyűrődések, bár itt 

 nincs só. Nem nyomós tehát az az érv, hogy az Erdélyi Medence gyűrődése 

 a sóhoz van kötve. 



Gaál István megjegyzi, hogy a Párisi medencében só ugyan nincs, de 

 van gipsz, amely a gyűrődést okozhatta. Az Erdélyi Medence 3 — 4 fokos dű- 

 lésű rétegeit bizony nem tekintheti antiklinálisoknak. A BöcEH-féle egyik át- 

 döfött redőt pedig suvadásnak találta; a sármási átdöfött redő sem állja meg 

 a helyét, mert az összekötött két dacittufa-réteg nem egykorú képződmény. 

 BöcKH Hugó dr. főbányatanácsos Gaál István dr. megjegyzéseire azt 

 válaszolja, hogy vele vitába elegyedni nem óhajt és 'így érdemleges választ 

 felszólalására nem is ad. Elnöklő másodelnök kéri a vitatkozó urakat, nogy 

 kerüljék a személyeskedést, s maradjanak a tudományos viták tárgyi 

 között. 



Pávai Yajna Ferenc dr. tanársegéd bemutatja legújabb térképét, amelyet 

 az Erdélyi Medence permén Böckh Hugó főbányatanácsos úr útmutatásai nyo- 

 mán készített, s ahol Apahida vidékéről tektonikai felvételeket szemléltetően 

 kitüntetni képes volt. 



Cholnoky Jenő dr. végül zárószó jogán válaszol az elhangzott vitatkozá- 

 sokra. Ha Böckh tanár úr a Pálfy-féle elmélethez hajlik, úgy ez azt mutatja, 

 hogy nem ragaszkodik a regionális f elgyűr ödéshez. Az Erdélyi Medence keve- 

 set siilyedt s ezzel nem magyarázható meg a 2000 méter vastag réteg oly 

 nagy fokú, diapir redőzése, amelyet Böckh tanár úr feltételez. 



A Kolozsvár északi részén Szádeczky Gyula dr. tanár úrtól készített 

 tektonikai térképezésben sok a tévedés, mert a nevezett tanár úr és tanítvá- 

 nyai nem bírták a rogyásokat, csúszásokat és suvadásokat az eredeti réteg- 

 ződéstől megkülönböztetni. A Pávay Vájna Ferenc tagtárstól említett mély 

 bevágódású völgy szintén suvadás révén keletkezett. 



Végül köszönetet mond a vitatkozó uraknak, hogy előadását magas szín- 

 vonalú vitáikkal annyira kitüntették. 



2. A második előadást Jugovics Lajos dr. budapesti egyetemi tanársegéd 

 tartotta. Ásványtani közlemények című előadásának tárgya röviden 

 a következő volt : 



a) Békásmegyer határában levő Eókahegy-i mészkőbányából származó 

 barytok kristálytani viszonyai. 



h) Nógrádmegyei Csőváron a raibli mészkőben talált fluorit bemutatása 

 és az előfordulási stb. viszonyok ismertetése. A fluorit mellett található kal- 

 citok kristálytani viszonyai. Megemlítette, hogy a baryt és fluoritról szóló dol- 

 gozata a Nemz. Múz. Annaleseinek e hó végén megjelenő kötetében meg fog 

 jelenni, s már nyomás alatt van. Végül 



c.) a Vácz mellett levő Kosd-i szénbányából származó markasiteket 

 ismertette a kémiai analízis eredményeivel megvilágítva. 



Elnöklő másodelnök az előadó uraknak köszönetet mondva az ülést 

 estéli 8 órakor berekeszti. 



Földtani Közlöny XLIII. köt. 1913- 



