TÁRSULATI ÜGYEK. 85 



vegyes természetűvé teszi. A víz származhatik ugyan olyan csekélyebb mély- 

 ségből, ahol még az évi középhömérséklet uralkodik, de a gáz, mely a vizet 

 felhajtja, az alsó agyagrétegek nagyobb repedéseiből jöhet úgy, hogy ezen 

 alapon épenséggel nincs kizárva, hogy a ruszi iszapvulkánsor mentén tekto- 

 nikai törést ne tételezzünk fel. 



Az előadáshoz szót kér Gaál István dr. r. tag, aki szerint a medencé- 

 ben a felszínen nem lehet konstatálni a medencét kitöltő fiatalabb üledékek 

 geológiai viszonyait, mert elfödik olyan morfológiai viszonyok, hogy a tekto- 

 nikai viszonyokba bepillantást nem engednek meg. Kétségbe vonja a rétegek 

 gyűrödöttségét és ellenmondást vél találni az előadó szavaiban, mert hogyan 

 lehet a fekvő réteg nyugodt, a fedő pedig gyűrődött? Lóczy Kajos tb. tag 

 közbe szólva utal az alpesi példákra, ahol ilyen települési viszonyt sokszor 

 találni.- Gaál dr. folytatva hozzászólását, kételkedik a rétegek korának meg- 

 határozása helyességében és a dacittufát sem tartja okvetlenül közép miocén 

 korúnak. 



Elnök felkéri ezután Hillebkand Jenő dr. rendes tagot, hogy «A fosz- 

 szilis ember kérdése* címen bejelentett előadását tartsa meg. 



HiLLEBRAND Jenö dr. ismertette az eddigi diluviális embercsont marad- 

 ványokat s ezek alapján kifejtette azt a felfogást, hogy azokat nagyon eltérő 

 morfológiai bélyegeik alapján legalább is három külön fajba kell besorozni. 

 Ezek: a Homo heidelbergensis, a Homo primigenius és a Homo sapiens fos- 

 silis, amelyek valószínűleg nem is egyenes leszármazottjai egymásnak, más 

 szóval nem képeznek ősi sorozatot, hanem csak lépcsős sorozatot, amennyiben 

 csak bizonyos jellegeik alapján tüntetik fel azokat a stádiumokat, amelyeken 

 a mai embernek át kellett mennie. 



ScHAFARZiK Ferenc dr. elnök köszönő szavai után Kormos Tivadar dr. r. 

 tag kért szót és örömmel csatlakozik Hillebrand dr.-nak azon nézetéhez, hogy 

 a Homo heidelbergensis, H. primigenius és H. sapiens-t három külön fajnak 

 tekinti. Majd felhívja az anthropológusok figyelmét arra, hogy a jelenleg élő 

 emberrasszok faji különállósága kérdésének vizsgálatát addig kezdjék meg, 

 míg a rasszkeveredés vagy épen egyes rasszok kihalása a vizsgálatot meg 

 nem hiusítja. 



c) Harmadik előadó Kulcsár Kálmán volt, ki cFöldtani m e g- 

 figy élések a Gerecse hegységben)) címen tartott szabad előadást. 

 Előadó Schafarzik Ferenc dr. műegyetemi tanár úr megbízásából a múlt év 

 augusztus havában a Gerecsehegységben kövületeket gyűjtött a Műegyetem 

 részére és ezzel kapcsolatban földtani megfigyeléseket is eszközölt. Személyes 

 megfigyelések alapján arra az eredményre jutott, hogy a gerecsei júrasorozat 

 részletesebben tagolható, valamint, hogy az eddigi megállapítások javításra 

 szorulnak. A júraszisztémán belül a fauna és települési viszonyok alapján az 

 alsó-, középső- és felső liaszt, az alsó doggert és a tithont különböztethette 

 meg. Az alsó liasz két fáciesben van kifejlődve, ú. m. brachopodás-, és ammo- 

 niteses mészkövek alakjában. 1. A brachiopodás fácies ismét kétféle alakban 

 lép föl, ú. m. a) világos vörösszínű kövületekben szegény mészkövek (Pockő, 

 Tölgyhát, Kis-Emenkes, Nagypisznice), melyek a Psiloceras megastoma szintbe 



