FÖLDTA NI KÖZLÖNY 



XLIII. KÖTET. 191-S ÁPRILIS-MÁJÜS-JÚNIUS. 4-1). FÜZET. 



ÉRTEKEZÉSEK. 



KÁLISÓKÜTATÁSOK HAZÁNKBAN. 



Második közlemény. 



Ismerteti Papp Károly dr.^ 



— Az I. táblával és a 10-ik ábrával. — 



A Földtani Közlöny 1911. évi XLI. kötetének 1 — 2. füzetében rész- 

 letesen ismertettem a kálisókutatások történetét hazánkban, kezdettől 

 fogva addig az időpontig, amikor Mály Sándor miniszteri tanácsos úr, 

 a magyar állami bányák főnöke, a kémiai vizsgálatok köréből a geoló- 

 giához fordult segítségért. Szószerint közöltem azt a szakvéleményt, 

 amelyet Lóczy Lajos dr, egyetemi tanár úr, a Magyar Földrajzi Társa- 

 ság elnöke, 1907 április 3-án a m. k. pénzügyminisztériumhoz intézett, 

 s amely korszakos jelentés alapján meg is indultak Erdélyben a geoló- 

 giai kutatások. 



Az igazság kedvéért meg kell említenem, hogy a m. k. Földtani 

 Intézet is foglalkozott a kálisók kérdésével, minthogy azonban az inté- 

 zet akkori vezetőségének nem nagy reménysége volt abban, hogy a 

 kálisók meg lennének hazánkban, azért a kérdés tanulmányozását kez- 

 detben udvariasan a kémikusok körebe utalta. 



Hogy azonban a m. k. Földtani Intézet már akkor is éber sze- 

 mekkel kisérte a kálisókutatások kérdését, bizonyítja a következő esemény. 



Az 1900. év tavaszán Szontagh Tamás dr., akkorában m. kir. fő- 

 geológus úr ajánlatára boldogult Böckh János, a m. kir. Földtani Intézet 

 igazgatója megbízott, hogy az erdélyi Mezőséget utazzam be, s a víz- 

 hiány orvoslására valami módot ajánljak. A megbízatást Eeődi Kálmán dr. 

 és Pazar István urak társaságában el is végeztem és háromhetes uta- 

 zásomról terjedelmes jelentésben számoltam be. Az 190G július lí2-én 



* Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 191-2. évi december 4-én tartott 

 szakülésén. 



Földtani Közlüny. XLIII. köt. 1913. 



12 



