178 D- PAPP KAROLY 



res mélyfúrást igényelne. Ezért szerint kezdetben a fúrásokat ajánlato- 

 sabb északon mélyeszteni, ahol kisebb mélységekkel is beérhetjük. Hogj^^ 

 a LóczY Lajos dr. egyetemi tanár úr által 1907-ben kifejtett elvtől el ne 

 térjünk, azt ajánlom, hogy a legközelebbi fúrás a Mezőség szélén tör- 

 ténjék. Sármáshoz a legközelebb eső sótelepek Kolozson és Széken van- 

 nak, az előbbi 30, s az utóbbi 2G km-nyire a sármási mélyfúrástól. 

 Javasolom tehát, hogy a magas kincstár legközelebbi mélyfúrását a 

 kolozsi elhagyott sóbánya tövén, a fürdő mellett levő Sósréten telepítse. » 



Minthogy eme nézetemmel kissé ellenkező álláspontra jutottam 

 úgy LÓCZY Lajos, mint Böckh Hugó tanár urak véleményével, azért Mály 

 Sándor miniszteri tanácsos urat kértem, hogy az egységes kutatások 

 érdekében a nagyarányban megindult erdélyi geológiai fölvételek alól 

 mentsen fel. Ez meg is történt. 



Az 1010. év nyarán Böckh Hugó dr., Selmecbányái tanár úr veze- 

 tésével megindult az a nagyarányú kutatás, amelynek eredményeit Böckh 

 tanár úr az «Erdélyi Medence földigázt tartalmazó anti- 

 klinálisairób) című alapvető tanulmányában* ismertetett. A geoló- 

 giai felvételek az Erdélyi Medencében, főkép a földigáz feltárását célozták 

 s az összes fúrások is erre irányultak, ami mellett a kálisókutatás 

 kérdése kissé háttérbe szorult. Az eddig mélyesztett 30 fúrás közül azonban 

 van egy, amely véletlenül az én javaslataim szellemében történt, t. i. a 

 Medence északnyugati csücskén a szentbenedeki fúrás. 



Szentbenedek a Nagy- és Kisszamos egyesüléséhez közel, a 

 désaknai és a szásznyiresi sótelepek között, az egyik legterjedelmesebb 

 sóvonulat közepetáján fekszik. A fúrás a Kisszamos partján kb. 240 m t. f. 

 magasságú térszínen, gázömlések után történt, s tulajdonkép egy kézi 

 és két mélyebb fúrásból áll. 



Az 1911 május havában mélyesztett VIIL sz. fúrás szelvénye a 

 következő : — 4 m között alluviális agyag, 4 — 5 m között durvaszemű 

 homok, 5 — 14*5 m között felsőmediterránkorú palás agyagmárga, ami 

 alatt 16 m mélységig aprószemű homok következett. Ez alatt 30 cm-es 

 sós agyagréteget és 1G'30 — 28*60 m között kősót hatolt át a fúró. 

 A fehéres és szürke színű, nagykristályú sótestet sötét anhidrites és 

 agyagmárgás rétegecskék tarkítják, s amiként a gyűrődött kösómagok 

 mutatják, a nagykristályú kősó legnagyobb dűlése 50°. A 28*6 — 37*8 m 

 között szürke agyagmárga és 37*8 — 41 m között ismét aprószemű homok 

 következett, majd a 41 — 43*4 m között mutatkozott anhidrites és sós 

 agj'agrétegecske alatt 43*4—73 m között tisztátalan bitumenes 

 kősó jelentkezett anhidrites agyagmárga- rétegekkel. A 73 — 73"1.") m 



* Jelentés az Erdélyrészi Medonco földigáz előfordulásai körül eddig végzett 

 kutató munkálatok eredményeiről I. rész, Budapest, l'Jll. 



