184 HALAYÁTS GYULA 



mely itt nagy ellipszisalakú tömzsöt formál. Fölötte sötétkék, fekete bitu- 

 menes agyag; majd barnászöld agyag homok közfekvetekkel ; sárgásbarna 

 homokos agyag ; sárga agyag következik, a mediterrán kort képviselve. 



A mediterránkorú üledék azonban a szóbanforgó területen nemcsak Víz- 

 aknán van meg, hanem innét északra, a MAY. vesződi megállóhelyénél is 

 jelentkezik a felszínen, alkotva az általános térszínnél jóval magasabb domb- 

 hátat. A rétegsorozatot a megállóhely átellenében lévő vízmosásban találjuk 

 jól föltárva. Kék és sárga agyagi-étegekkel váltakozó, vastagabb sárga homok- 

 rétegekből áll itt az üledék. A homokban kenyéralakú homokkőkonkréciók for- 

 dulnak elő. A rétegsor felső részében világossárga dácittufapadok társulnak 

 hozzájuk, s a küzbetelepedett homok is világosszíníí és tufás. A dacittufák 

 tovább Ny-ra a dombhát D-i ereszén mindenütt nyomozhatok, sőt egyhelyütt 

 fejtették is a hassági út burkolására. Betegeinkből itt csak 1 --2, közelebb meg 

 nem határozható apró kagylóteknö került elő. Kelet felé Rüsz irányában még 

 egy darabig nyomozhatok, csakhamar azonban a fiatalabb rétegek alá buknak. 



A part mentében Kisdisznód, Nagydisznód, Czód, Nagytalmács, Kis- 

 talmács táján találkoztam mediterránkorú üledékkel. A legalsó részt durva, 

 lejtőtörmelékhez hasonló, félig legömbölyített és szegletes darabjaiból a kris- 

 tályos paláknak álló vastag üledék képezi, melynek darabjait kristályos pala- 

 murva tartja össze, s benne lencseszerű fészkekben sovány agyag, az ú. n. 

 kallóföld fordul elő, melyet Czódnál és Nagytalmácsnál szabálytalan lyukakban 

 nyernek s a nagydisznódi takácsok darócaik kallózásánál használnak föl. 

 Fölötte nagy kavicsok összetömörüléséből létrejött konglomerátpadok következ- 

 nek. A kavicsok javarésze kvarc, aztán kristályos palák, de találkozik köztük 

 kristályos mészkő legömbölyített darabja is. Szépen föl van tárva az üledék ez 

 a része a Nagytalmácsnál, a Szebenpatak balpartján égnek meredő függélyes 

 lejtőben, ahol is a meztelen konglomerátpadok fejei előnyösen hozzájárulnak a 

 vasút mente festőiességáhez. Ezen konglomerátokra sárga, durva homokba ágya- 

 zott kavics, majd sárga homok, benne 1 — 2 homokköréteggel, telepedett. Majd 

 vastagabban kék agyag következik, s erre fehér homok, mely felső részében 

 1 m-nél vastagabb dacittufaréteget zár magába. Sajnos, ebből az üledékből 

 eddig kövület nem került elő s így osztályozni nem lehet, pedig valószínűnek 

 tartom, hogy a mediterránkor akvitániai, burdigaleni és vindobónai emelete 

 benne van. Csak Kisnódról, a felsőkrétakori homokkövekhez telepedett sötét- 

 színű agyagból van pecten-cserepek társaságában Oslrea cocldeár Poli teknő, 

 ami a vindobónai emelet jelenlétére vall. Itt erre az agyagra kemény globige- 

 rinás márga, majd homok, kavicsrétegek következnek. Az üledék felső részé- 

 ben előforduló dacittufa a mediterrán korra jellegzö. 



A mediterránra a szárma takorvi rétegek következnek. Jól föl van- 

 nak ezek tárva Vízaknánál, a vasút Vizahídján túl lévő bevágásaiban. Hatal- 

 mas vastagságban kékes és sárgászöld, csillámos, íinoniabb-durvább homok ez, 

 melynek rétegei közt apró, egészen mogyorónagy kavicsrétegek is vannak, s a 

 vastag rétegek közt vékony agyagos szallagok jelentkeznek, melyek az üledéket 

 rétegessé teszik. Alsóbb részében néhány vékony riolittufarétegecske is telepe- 

 dett közéje. 



