192 D= HOFFER ANDRÁS 



A Gyógypatak föltárásában jól látszik, hogy a finoman, néhol — pl. a 

 Monasztireánál — valósággal kaotikusan gyűrött homokkő-redök egészben 

 véve ÉEK — DDNy-i csapást mutatnak, vagyis a centrális tömeg főtengelyével 

 parallel húzódnak. 



Maga a mészkő egészen tömör, világosszürke színű, kalcit-eres. Kövüle- 

 tekben nagyon szegény. Meghatározható kövületet én sem találtam benne. 

 Kövületszegénysége az oka. hogy korát mindezideig pontosan neúi tudták 

 megállapítani. Herepei a « Fehérkövek gerincei) (Fácaptyetri) aPreszáka (Priszáka 

 Zsoazsuluj) és a Csáklyakő mészköí'ét is a fekvő rétegeik s magának a mész- 

 kőnek kőzettani jellege alapján felső neokomi (Caprotina) mésznek mondja. 

 Eoth az 1900-iki évi jelentésében (70 oldal) a Pilist a tithon meszek között 

 említi, de koraiokon és bryozoákon kívül (melyeknek neveit nem közli) 

 egyéb szerves maradványt nem figyelt meg benne. A Priszáka Zsoazsulujt és 

 a Csáklyakövet szintén a tithon-malm vonulat tagjának veszi, de kövületet 

 egyikből sem említ. Herbich a Pilisről röviden csak annyit mond, hogy vörös 

 kötőszerű mészbreccsából áll. A középső tagot (Priszáka Zsoazsuluj — Fácaptyetri) 

 nem is említi. A Csáklyakövet is csak futólag nézte meg s csupán ((bizonytalan 

 Caprotina vagy talán Diceras» átmetszeteket említ belőle. De azután 

 azt mondja, hogy ca magasra fölnyúló homokkőképzödményeknek egy nyugat 

 felé irányult elterülésénél úgylátszik, hogy a Piatra Csáki (= Csáklyakő) 

 mészköve arra telepedik*. Valószínűleg ezen feltevése alapján rajzolta a Gáldi- 

 völgyi'ől adott szelvényén a neokomi homokkő és konglomerátum rétegek fölé — 

 konkordáns településsel — a Csáklyakő mészkövét felső neokomi mészkőnek. 



Amit Herbich nem látott tisztán, t. i. a neokominak vett képződmények- 

 nek a Csáklyakő mészköve alá való dőlését, azt én világosan láttam a hegy 

 1149-es déli magassági pontja alatt, a keleti oldalban levő elfalazott barlang 

 bejárójában. 



A barlang szájához két hatalmas sziklafal között kell fölkapaszkodni. 

 Ezek közül az északi, a barlang szájával szemközt állva a jobbkéz felöli fal 

 oldalában tisztán látszik, hogy a neokomi rétegekhez tartozó konglomerátum 

 :21^-kal Ny — ÉNy-nak, vagyis a Csáklyakő mészköve alá dől. Különben ugyan- 

 ezt itt a Csáklyakő keleti oldalában több helyen is világosan látni. 



A mészkő alá dűlő poligén-konglomerátum anyaga a legkülönbözőbb 

 nagyságú (akad félméteres átmérőjű is) kvarcit, kristályos pala, eruptivus kőzet 

 és alárendelten mezozoos mész kavicsokból áll. 



A legmélyebb föltárásban, a Gyógypatak áttörésében a homokkő (illetve 

 konglomerátum) és a mészkő határát elborította a mészkő törmeléke, de már 

 a Pilis keleti oldalában több helyen, különösen pedig közvetlenül a menedék- 

 ház háta mögött ismét jól látszik, hogy a homokkő — az említett helyen 

 kb. 3ü°-kal — a mészkő alá dől. 



Az tehát bizonyos, hogy a Pilis-Csáklyakő vonulat 

 mészköve, legalább részben a neokomi konglomerátumon, 

 illetve homokkövön fekszik. Ez azonban még nem dönti el a 

 mészkő korát. 



A mészkő csak néhány helyen mutat jó rétegzettséget, dőlésének iránya 



