198 DJ PÁVAI VÁJNA FERENC 



Horn. búbja uem emelkedik föl mellső pereme alul eló're nyúló, bátsó pereme 

 lekerekített. Bordája 23 van s ezek a hátsó perem felé is megvannak. 



Ezzel tehát új alakúk nem azonosítható az ő felemelkedő vastag búbjá- 

 val, felül előre nyúló mellső részével. Épen így különbözik tőle lemetszett 

 hátsó pereme és 13 — 14. bordája által, amelyek az alsó peremen végződnek 

 csupán. GoLDFUss Ph. Puschiját sokkal erősebben kiemelkedő és előre nyúló 

 vékony búbja, valamint a búb előtt előugró mellső része, elől és hátul egyaránt 

 erősen felhajló alsó pereme és a hátsó peremnek ugyancsak lekerekített volta 

 épen úgy megkülönböztetik, mint több bordája és nagysága. Goldfuss ugyan 

 említi,* hogy Düsseldorfnál kétszeres nagyságú példányokat is talált mint, amit 

 leábrázolt, de ha ezek tényleg olyanok, mint amelyet lerajzol, nagyobb példá- 

 nyokban sem lehetnek azonosak azzal, amit Böckh gyííjtött. Ez kitűnik abból is, 

 hogy ha Goldfuss ábrájának legnagyobb méretei közül a magasság számérté- 

 kével elosztjuk a hosszúság és vastagság méreteit, mert akkor a következő 

 viszonyt találjuk: 1-25: 1:0-71, míg a mi példányunknál a viszony ez: 

 1-64: 1:0-83. 



Szóval az utóbbi aránylag hosszabb és vékonyabb. De ha Moesch méret- 

 oldalait vesszük kétszeresen, akkor sem kapunk liasonló viszonyt a méretek 

 között, sőt még kevésbé megközelítőek lesznek, mint az előbbi, 1-00:1: 1*27. 



Eészemről Goldfuss óriás példányairól azt hiszem, hogy azok már nem 

 a Ph. Puschihoz számíthatók, hanem megfelelő különbségek által talán az itt 

 leírt új Pholadomyához. 



A Plioladomya margarítacea Sow.-val való azonosítást továbbá, már 

 ennek kicsiny méretei miatt sem kísérelhetjük meg, de megemlíthetem, hogy 

 amíg a záros és mellső perem a Ph. Pnschinál hegyesszöget zár be, addig a 

 PJi. ynargarilaceánál ez a szög közel derékszög s a mi pholadomyánknál már 

 tompaszög, de nem olyan nagy még mint a Ph. rectidorsala Horn., vagy 

 PJi. Piisrhi V. quesila Sacc. és Ph. hesterna Sow. meg Ph. candida Sow.-nál. 



A PlwJadomya liesterna Wood. főleg a búb előtt messze előre nyúló 

 mellső peremével s így nagyon is középtáj felé eső búbjával különbözik ala- 

 kunktól. 



A többi tercier fajok, mint Pli. Láhathinensis Hantken, Ph. rugósa 

 Hantk., Ph. C(fnav«rii Sím., Ph. Wcisi Philippi, Ph. HalaensU Archiac, Ph. 

 Liidensis Deshayes., Ph. Tiimiensis Sacc, /Vi. vathuma Ponzi., Ph. pliocenica 

 L. FoRESTi, PJi. thyrrena Simonell stb. annyira különböznek tőle. hogy bővebb 

 összehasonlítás fölösleges. 



A Pholadomya Alpina MATH.-val és az élő Ph. candida Sow. meg még 

 a /'/(.. J'Kschi vor. qi(e><ita. MiCHT.-val azonban még behatóan össze kell vetnünk. 



Mindenek előtt konstatálnunk kell, hogy nagyság tekintetében ezek is 

 messze mögötte maradnak a kezemben levő példányoknak. 



A Pholadomya Alpina Math. típusául Moesch a XL. tábl. 2. ábráját 

 tekinti, amely azonban kiemelkedő hegyes, vékony búbjával, előre ugró vékony 

 búbelőtti mellső perem részével, aminek dacára mellső alsó pereme még sincsen 



* Goldfuss: Pctrefacta Geriiianiae, 



