KOSDl MAEKAZrr. 



Irta JuGOvics Lajos clr. ^ 

 — A 18-ik ábrával. — 



Vác mellett a «Nagyszál» délkeleti lejtőjén Kósd község határában szém-e 

 "bányásznak, mely itten, a középső eocen-rétegekben fordul elő. Ebben a szén- 

 ben, mint bekérgezés, gyakori a pirit, de ujabban egy darab szenet kaptam e 

 helyről, melybe beágyazva szép markazit-kristályokat találtam. A kristályok 

 kalcit ér mentén tömör markaziton ülnek, csak egyik részükkel kifejlődve. 

 Nagyságra nézve 1 — 3 mm hosszúak és 0-5 — 1 mm szélesek. Általában a 

 € (001) szerint táblások, jó, fényes lapokkal vannak határolva, ezért különö- 

 sen alkalmasaknak mutatkoztak a kristálytani vizsgálatra. 



A markazit kristálytani viszonyai meglehetős bizonytalanok, illetve a 

 különböző szerzők eltérő adatokat találtak. Hausmann^ és Dejussieu^ voltak 

 az elsők, kik a markazit kristálytani viszonyaival foglalkoztak. Később Sade- 

 beck* végzett behatóbb vizsgálatokat rajta és helyesebb tengelyarányt állított 

 fel. Ezután A. Gemacher ^ foglalkozott részletesebben a markozitokkal, hogy 

 annak kristálytani állandóit megállapítsa. Mindegyikük más-más szögadatokat 

 -és tengelyarányt kapott. Az eltérések bemutatására a következő szögadatot 



közlöm : 



Hausmaun 

 Dejussieu Miller Sadebeck Gehmacher 



1:1' = 0\l : 011 = 81°46' 8Ü°20' 78°2' 78°50' 

 Ugyanezen szerzők a következő tengelyarányokat állították fel : 



1 Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1912 dcc. tl-i szakülésén. 



- Hausmann : Vollstándiges Handbuch der Mineralogie 1847. 



3 Dejussieu, Laukent Pierre : Journal des mines. XXX. 1811. 



'' A. Sadebeck : Über die Kristallisation des Markasits und seiue regelmássi- 

 gen Verwaclisungen mit Eisenkies. Poggendorffs Annál. Ergánzungsband 8. 1878. 



"' A. Gehmacher: Morphologisclie Studicn am Markasit. Zeitschr. f. lú-ystallo- 

 4'rapliio XIII. B. 242. 



