KOSDI MARKAZIT. 



203 



E nagy eltérések teszik szükségessé, hogy sok és pontos vizsgálat tör- 

 ténjék, hogy a markazitra állandó tengelyarányt nyerjünk vagy az ingadozások 

 okát megismerjük. 



A kósdi markazit alkalmas volt pontos vizsgálat elvégzésére, mert lapjai, 

 különösen a dóma lapok fényes, sima lapok, melyek csak ritkán vannak kissé 

 legömbölyödve. Míg a föntemlített szerzők mindig kiemelik, hogy az általuk 

 vizsgált markazitokon a dóma lapok, főleg az ? (011), mindig rostos a 011 és 

 Óli metszési élével párhuzamosan, ami a mérést zavarta, mert egy határozott 



18. ábra. Markazit kristálvok Kosdról. 



reflex helyett reflexsorozatot mutatott, amiből többen vicinális lapok jelenlétét 

 is megállapították. 



Összesen 26 kristályt vizsgáltam meg és rajtuk a következő hat formát 

 állapítottam meg: 



c = 001 e= 101 



m= 110 r = 013 



^ = 011 



212 



Az egyee formák kifejlődésére nézve a következőket említhetem. A leg- 

 nagyobb lappal a c (001) van képviselve, mely azonban mindig legömbölyödött 

 hullámos, az ikreken pedig erősen rostos. Nagyságra nézve a dómák követ- 

 keznek, melyek jó kifejlődésükkel alkalmasak voltak, Jiogy hajlásszögeiket 

 alapértékek gyanánt használjam. Ezért 15 kristályon, melyeken az ^011) 

 különösen ép lap, mértem a 011-el való hajlását és e mérések középértéke 

 gyanánt a következő szögadatot kaptam, összehasonlítva Sadebeek és Geh- 

 macher megfelelő értékeivel : 



Z: r = 011 : 011 =78°5^ 



határértékek 



78°43' — 79°27 



Sadebeek 

 78°2' 



Gehmacher 

 78°50' 



A másik dóma az e (101) szintén jól kifejlődött lap csak homályosabb, 

 Tüint az előbbi és ezért a reflexe sem olyan határozott. Tiz kristályon végzett 

 mérések középértéke gyanánt a következő szögadatot kaptam : 



