KRISTÁLYTANI VIZSGALATOK. 



211 



B) Lollin (ji barit. 



II. tábla 7. ós 8. ábra. 



E barit Tirolból a Gölschitz patak völgyében fekvő Löllingröl származik. 



A megvizsgált kristályok kifejlődés tekintetében mind a c (001) véglap 

 szerint táblás tipust mutatnak, még pedig e táblák az a braehitengely irányá- 

 ban meglehetősen megnyúltak. A kristályok nagyságra nézve igen eltérők ; a 

 táblák átmérője az a tengellyel párhuzamos irányban mérve 1*5 mm-től 

 8 cm-ig terjed. Ez utóbbi nagy táblán ülnek a többi kicsiny kristályok, mint 

 második generáció. Az egész kicsi, 1*5 — 2 mm nagyságú kristályok között 

 vannak olyanok, amelyek az a tengely irányában való megnyúlást kevésbbé 

 mutatják, mint a nagyobb kristályok, de az a és h tengely irányában körül- 

 belül egyformán kifejlődött táblákat alkotnak. A kristályok fehérek és bor- 

 sárga szinűek, egyesek átlátszók. 



A löllingi barit formákban nem valami gazdag kifejlődést mutat, ameny- 

 nyiben a vizsgált kristályokon csak 7 formát figyelhettem meg. Ezek a követ- 

 kezők : * 



Véglapok : 



c = (001) = P 

 b — (010) = oo P oo 



Prizmák : 



m = (110) = ooP 

 / = (130) = oo P 3 



Makrodóuia : 



d = (103) = 1/2 Poo 

 Brachidóma : 



= (011) = Poo 

 Piramis : 



Z = (111) := P 



E felsorolt formák azonban csak a nagy táblán ülő kristályokon vannak 

 meg; maga a nagy táblás kristály a c(OOl), h (010), m (110), d (102) és a (011) 

 formák kombinációjából áll, A e (001) nagy, kissé hullámos lapokkal van 

 jelen, a 6(010) lapjai keskeny, fényes csíkok az o(Oll) lapjai között. Az 

 >íi (110) meglehetős nagy lapokkal szerepel, a (i (102) lapjai mint igen sima, 

 fényes lapok mutatkoznak a c(OOl) és m (110) lapjai között. 



A kisebb kristályokon is, amennyiben mind a c(OOl) véglap szerint 

 táblásak, a c (001) szerepel a legnagyobb kiterjedésű lapokkal. Lapjai mindig 

 fényesek, néha kissé hullámosak. 



A h (0!0) lapjai a 011 és 011, illetőleg a OTl és oll lapok élét tompítva, 

 többnyire mint keskeny fényes lapok jelennek meg, néha azonban szélesebb 

 kifejlődést is mutatnak. 



Igen fényes és simák a prizmák lapjai. Még pedig főkép az/ (130) 

 jelenik meg igen fényes, csillogó, rendkívül éles, határozott reílexü lapokkal. 

 Az íh(IIO) lapjai nagyság tekintetében felülmúlják az / (130) lapjait. Az 

 í)i(llO) lapjai szintén fényesek, de kissé hullámosak. 



A d(102j makrodóma és o(Oll) brachidóma lapjai fényesek és simák 



^ A betűket itt is, valamiut az albitnál és uiarkazituál is. Dana : cMinera- 

 logyi'-ja szerint használtam. 



