2] 2. 



VEN DL MARIA 



az o(Oll) lapjai gyakran hullámosak s kissé kimartak. Igen fényes kicsiny 

 lappal jelenik meg a 2(111) piramis. 



A mért szögértékek általában véve csak kevéssé térnek el a számított 

 értékektől, mint ez az alább közölt táblázatból is kitűnik s ez is a lapok töké- 

 letes kifejlődését bizonyítja. A számítások alapjául Helmhacker alapmérései 

 szolgáltak. Mint mért értékeket mindig a mérések középértékeit tüntettem fel. 



Barnaokkeres bevonatú csillámpalán anataz és kvarc társaságában talál- 

 hatók ez albitok. 



A kristályok nagysága körülbelül 3 — 7 mm ; színtelenek, víztiszták töké- 

 letesen kifejlődött lapokkal. Mind ikrek, még pedig az albit-ikertörvény sze- 

 rint összenőve ; tehát a 010 az ikerlap. Az egyes lapok mind nagyon jó ki- 

 fejlödésüek, fényesek s meglehetős reflexeket adnak. Különösen kitűnt az egyik 

 3—4 mm nagyságú víztiszta kis kristály lapjainak tökéletes kifejlődésével ; e 

 kristály a vizsgálat során négyes ikernek bizonyult. Lapjai meglehetős simák, 

 csupán a prizmazóna mutat erős rostozottságot. 



A retteneggi albit formákban meglehetős szegény. Összesen hét formát 

 az albit legközönségesebb formáit figyeltem meg ; ezek a következők : 



Véglapok: c = ÍOOl) =. OP 



/; = (OTO) = oo P oo 



Prizmák : M — (iTO) == oo'P 

 z - (130) = 'P3 



Makrodóma: a? = (TOl) = ,P, oo 

 Brachidóma : n = (021) = 2'P, oo 

 Piramis: o = (TTl) = P, 



E formák között legnagyobb lappal a (OTO) szerepel, amely szerint többé- 

 kevésbbó táblásak a kristályok. A OTO lap mindig rostozottságot mutat a 001 

 lappal párhuzamosan, de azért határozott reflexet ad. A 001 véglap szintén 

 jól kifejlődött, kissé rostozott, de azért határozott reflexű. 



A prizmák közül az il/(lTo) mindig jóval szélesebb lapokkal lép fel, 

 mint a z (130), amennyiben az utóbbi lapjai keskeny sávok alakjában tompítják 



