216 IRODALOM. 



tosabbnak találom a Földön a lakóhely kulturális, mint fizikai vagy ha úgy 

 tetszik, fiziológiai (Eittee) képét. És azon homlokegyenest ellenkező magya- 

 rázatok után. miket Dawis, Suess. Iveeichgauer, Bőhm, König, Lapparent stb. 

 tételeik bizonyítására, a geográfiai formák megokolására használnak, poziti- 

 vebb alapnak tartom a topográfiát az önkényes természettudományi beállítá- 

 soknál és megokolásoknál — egyedül csak azért, hogy a geográfiai tény mindig 

 az marad, míg az eleváció, kontrakció vagy egyéb természettudományi elmé- 

 letek mindig csak ideiglenes magyarázatok, habár elismerem, hogy legalább 

 kísérletek a plasztika értelmezésére, mi teljesen mégsem nélkülözhető a geográfiá- 

 ban sem. 



Ezért nevezem én állásfoglalásomat geográfiai kőnk retizm úsznak. 



Midőn azonban a természettudomány az Ember intellektuális és erkölcsi 

 alkotásait merészli módszerével magyarázni — ez ellen határozottan kikelek, 

 ha mindjárt Eichthofen, Hettner vagy bárki fia téveszti össze e két külön 

 világnak, Embernek és Természetnek kimért heterogén határait. 



Hogy meg nem értenek vagy meg nem akarnak érteni ! — tehet-e arról 

 készséges és okulni akaró hívük dr. Czirbusz Géza. 



Szerkesztői megjegyzés. 



Örömmel adtunk helyet dr. Czirbusz Géza egyetemi tanár úr föntebbi 

 reflexiójának, s ehhez a következő megjegyzéseket fűzzük. Miként dr. Schaearzik 

 Ferenc elnök úr, úgy a Földtani Közlöny szerkesztősége is elismeri a 

 kulturális geográfia jogosultságát. De CzmBusz tanár úrnak föntebbi válaszából 

 is kitűnik, hogy a fizikai és a kulturális geográfia egymással össze nem egyez- 

 tethető. Ezért újból hangoztatjuk, hogy mindannyiunknak közös érdeke, hogy 

 a budapesti tudományegyetemen mind a két jogosult tudományágnak: a fizikai 

 földrajznak és a kulturális geográfiának is minél előbb meglegyen a külön 

 tanszéke. 



Budapesten, 1913 április 10-én. 



A szerkeszt őség. 



2. SCHÜMACHER F.: A EÜDAI TIZENKÉTAPOSTOL- 



BANYATÁRSASÁG ARAiNYÉRCTELEPEI ÉS BÁNYÁSZATA CÍMŰ 



MUNKA ISMERTETÉSE. 



(Die Golderzlagerstátten und der Goldbergbau der Rudaer Zwölf-Apostel-Gewerk- 

 schaft zu Brád in Siebenbürgen. 83 álirával és (i táblával. Berlin, 1912.) 



Egy nevezetes magyarországi bányahelynek monografikus leírása, mely 

 tudományos alapon nemcsak az üzem- technikáját és statisztikáját, de főleg 

 az ércfekvőhelyek geológiai és mineralógiai viszonyait nagyon beliatóan tár- 

 gyalja, mindenesetre nagy mértékben megérdemli figyelmünket, még ha e munka 

 szerzője nem is honfitársunk és nyelve idegen is. Ha még hozzávetjük, hogy 



