IRODALOM. 217 



a munka tárgya Magyarországnak, sőt egész Európának legjelentékenyebb, 

 leggazdagabb aranybányája, melyből az összes magyarországi aranytermelésnek 

 több mint fele kerül ki évente ; ha továbbá látjuk, hogy a monográfia tudo- 

 mányos része nagy mértékben magyar tudósok előzetes dolgozataira támasz- 

 kodik — mindenekelőtt dr. Pálfy Mók vizsgálataira az Erdélyi Erchegység- 

 ben — és hogy ezeket a dolgozatokat önálló kutatásokkal és részletes adat- 

 gyűjtéssel nagy mértékben kiegészíti ; végre ha a munkában nemcsak érdekes 

 leírásokat és adathalmazokat találunk, hanem a bányageológiai kérdések elmé- 

 leti tárgyalásában a szerző önálló nézeteivel is megismerkedünk : indokolva 

 látszik ebben a munkában hazai bányageológiai irodalmunk becses gyarapo- 

 dását látni és tartalmát egyelőre terjedelmesebb megbeszéléssel e helyen meg- 

 ismertetni. 



A rudai bányászat jelentőségéhez méltó ez a most megjsleut monográfia, 

 mely amellett, hogy a bánya közgazdasági jelentőségét a külföld előtt feltárja, 

 a természeti viszonyok alapos leírásával a tudományos kutatásnak is nagy 

 szolgálatot tesz. E munka megírásával a bányamüvek igazgatósága dr. Schu- 

 MACHERt bizta meg, rendelkezésére állítván az összes szükséges segédeszközöket, 

 laboratóriumot, mikroszkópot, szakirodalmat stb., iigy hogy a szerző Brádon, az 

 igazgatóság székhelyén, tehát úgyszólván a helyszínén végezhette egész mun- 

 káját. Mily mértékben értékesítette ő a már meglevő irodalmat, nevezetesen a 

 magyar szerzők munkáit, a következőben fogjuk látni. A geológiai részben 

 nevezetesen dr. Pálfy Mór fölvétele szolgált neki alapul, akinek geológiai tér- 

 képét változatlanul átvette, habár PÁLFYnak a múlt évben megjelent nagy 

 munkáját, amelyben ez a térkép először közzététetett, munkaközben még nem 

 ismerhette; de maga a fölvétel kézirati másolata már régen megvolt az igaz- 

 gatóság birtokában és PÁLFYnak előzetes közleményei, melyek részben németül 

 is megjelentek, az összefoglaló monográfiiát jórészt pótolhatták. Ezenkívül 

 Franzenau, Primigs, Schafarzik és Papp közleményei álltak rendelkezésére. 

 Mindebből látjuk, hogy Schumacher munkáját, habár német szerzőtől ered és 

 német nyelvű, mégis a magyar bányageológiai irodalomhoz számíthatjuk és 

 mint ennek becses járulékát fogadhatjuk. 



A munkában a fösúly az érctelérek leírására esik, mihez az első részben 

 adott geográfiai és geológiai rövid áttekintés csak bevezetésül szolgál. 



Minket e helyen csak a bányageológiai és mineralógiai rész érdekelvén, 

 legyen szabad ezen fejezetek tartalmát röviden ecsetelni. 



A földrajzi fejezet tartalmához egyéb megjegyeznivaló nincs, mint 

 az, hogy az ismeretes PosEPNY-féle háromszöget, melyet később Szabó módosí- 

 tott (Nagy-Halmágy — Oífenbánya — Szászváros), az erdélyi aranybányászat körül- 

 határolására elégtelennek találja a szerző és inkább a Papp K. által javasolt 

 négyszöget (Offenbánya — Zalatna — Nagyág — Karács) fogadja el. 



A geológiai leírásban a társulat bányabirtokának területére szorít- 

 kozik a szerző, alapul véve, amint mondottuk, Pálfy részletes fölvételét és el- 

 fogadva az ö felfogását is, ami a geológiai szerkezetet, az eruptív kőzetek kor- 

 viszonyát stb. illeti. Behatóbban foglalkozik, de csak az irodalmi adatok alapján, 

 a melafirnemü kőzetek korával, melyet Tscherjiak és Dölter körül- 



