IRODALOM. 225 



-a szerző maga ugyan nem látott itt soha, de egy korábbi adat szerint (Wende- 

 BORN, 1902) a Dealu Feti bányában ilyenek is előfordultak volna; hogy a 

 nemes ezüstércek előfordulása szintén ritkaságszámba megy, de újabb 

 időben mégis találtak olyanokat (proustit) Valeamoriban, sőt termésezüstöt 

 Muszáriban. A pirit mint az aranytartalmú maraérc föalkatrésze fontos, de 

 a közölt adatok szerint a marának arany- és ezüsttartalma rendkívül széles 

 határok között ingadozik. Arra a sokszor felvetett kérdésre, hogy az arany 

 miképen foglaltatik a kovandokban, mint chémiailag kötött elegyrész vagy mint 

 finom zárvány, a szerző sem talál feleletet. Markazit lényegileg Muszáriban 

 található és itt ez is csekély arany-ezüstöt tartalmaz. Egyéb telérásványok : 

 ú. m. arzénkovand, rézkovand, galenit, szfalerit, fakó érc és antimonit az arany- 

 termelésre nézve nem igen fontosak. 



A nemérces telérásványok közül a kvarc, mangánpát, mészpát, barnapát, 

 súlypát alakjait és válfajait írja le a szerző ; mint másodlagos képződményeket 

 pedig malachitot, gipszet és vasvitriolt említ. 



A pszeudomorfozák és a telérszövetek leírása után a szerző a telérásvá- 

 nyok paragenetikai viszonyaira nézve a következő eredményhez 

 jut: 1. szarúkőnemű vagy finom kristályos kvarc és vaskos kalcit; 2. vaskos 

 mangánpát kvarccal összenőve, az elsővel egykorii vagy ennél fiatalabb ; 

 3. telérüregekben fiatalabb ásványok, ú. m. kristályosodott kvarc, kalczit vagy 

 barit ; 4. barnapát a kristályokat bekérgezve ; 5. gipsz. 



Az ércek vagy mint régibb képződmények az első telérásványok közé 

 és fölé rakódtak, vagy mint fiatalabb kristályalkotások, többnyire kvarcon ül- 

 nek ; a bariton ritkán található kovandkérgek nagyon fiatal képződményeknek 

 tekintendők. 



Az alább következő genetikai fejtegetésre nézve nagyon fontosak azok az 

 esetek, melyekben a bekérgezés egyoldalú, azaz ahol a nyilt odúkban 

 kiálló kristályok (többnyire kvarc) csak felső részükön vannak barnapát- vagy 

 néhol kovandkéreggel bevonva. Ez a jelenség, mely főkép Valeamoriban gyak- 

 ran látható, világosan a felülről lefelé haladó újjáképződésre mutat és amint 

 látni fogjuk, az arany eloszlásának kérdésére is némi világosságot vet. 



Abból, amit a szerző az aranygazdagságnak térbeli elosz- 

 tását illetőleg nagy részletességgel és minden egyes bányaterületről külön 

 előad, elsősorban csak az a már régen ismeretes igazság tűnik ki, hogy az 

 erdélyi aranybányászatban a nemesérc előfordulására nézve biztos szabály fel- 

 ismerni nem sikerül. Talán sehol sem hozott az aranybányászat annyi és oly 

 nagyszerű meglepetéseket, mint ezen a vidéken és még élénk emlékezetünkben 

 vannak az utolsó évtizedekben időnként, de mindig váratlanul elért nagy 

 mennyiségű aranyleletek, pl. 1801-ben a Muszári bánya Klárateléren elért dús 

 lelet, mely 30 órán belül 55 kg aranyat adott. Ehhez újabb időben több 

 hasonló eset csatlakozik. A számos példa, melyeket a szerző nagyobbára saját 

 tapasztalatából idéz, szerinte is igazolja az Erdélyi Erchegységnek azt az álta- 

 lános jelenséget, hogy nem a főtelérek érintkezése vagy kereszteződése hozza 

 a nagy áldást, hanem többnyire az azokhoz csatlakozó vékony szakadványok, 

 sőt hogy az ilyen szakadványok sokszor gazdagabbak mint maguk a föerek. 



