A TALAJOK JELLEMZÉSE VIZES KIVONATUK SEGÉLYÉVEL. 31^ 



Maros szögében, továbbá a Bácskában. Ezek között a csorvási feltalaj- 

 ban 0'0706°ó könn^'en oldható alkotórész van, melynek csak 10% -a 

 szerves anyag. Általában a könnyen oldható sók mennyisége a megvizs- 

 oált talajok A) szintjében 0*05:2:2 — (f0762, a kivonat lúgossága pedig 

 0*047(') — ()"080() értékek közt váltakozik. Mig a szürke erdei talajoknál 

 az A) és B) szintekből készült kivonat összetétele nem mutat lénj^eges 

 különbséget, addig a barna mezőségi talajoknál az A) szint több könnyen 

 oldható sót tartalmaz, mint a B) szint. A C) szintben a sótartalom és 

 az alkalinitás rohamosan emelkednek. A tavasszal gyűjtött talajminta 

 kevesebb sót tartalmazott, mint az ősszel gyűjtött. Érdekes tünemény még, 

 hogy a csorvási föld altalajában másfél méter mélységben 0*05ől% szóda 

 {Ncic^CO^) van, amelynek jelenlétét a felszínen még semmi sem árulja el. 



A táblázatban a mezőségi földek között szereplő hatvani talaj nem 

 iipusos mezőségi föld, hanem oly terület talaja, amely régebben erdő 

 volt, ma azonban mesterségesen előállított mezőség. 



Az oroszországi csernozemmel összehasonlítható fekete föld Magyar- 

 országon csak az erdélyi mezőségben ismeretes. Könnyen oldható ásvá- 

 nyos rész tartalmát és alkalinitását illetőleg az erdei és a barna mezőségi 

 földek között áll. 



A Nagy Alföldön igen nagy területeket foglal el a fekete réti 

 íigyag ; a táblázatban két ilyen talaj szelvény szerepel, a békési szelvény 

 egy még csak kis idő óta szántott területről való,^ míg a Simon-majori 

 szelvényen már az elszékesedés kezdete látható, ami a B) szint magas 

 sótartalmában és alkaiinitásában nyilvánul. 



A mezőségi talajok A) szintjéből készült kivonatok sárga színűek, 

 a mélyebb szintekből készültek színtelenek. 



A székes talajok között a balmazújvárosi típusos kérges-oszlopos 

 sós talaj, a könnyen oldható sóknak a B) szintben való felhalmozódása 

 jellemzi. Szóda csak az altalajban mutatkozik. A szürkeszínű feltalaj 

 vízben könnyen oldható részének 28% -a szerves anyag. A kúnszent- 

 miklósi homokos, szerkezetnélküli széktalajnak már a legfelsőbb szintje 

 is tartalmaz szódát. Az oldható sók a feltalajban accumulálódtak. 



A székes talajok vizes kivonata sötétbarna színű. 



A talajok vizes kivonatának jellemzésére igen jól felhasználható 

 az elektromos vezetőképesség meghatározása. Ezt a módszert Magyar- 

 országon 'SiGMOND Elek'- ismertette és a békésmegyei talajok tanulmá- 



■i A békési fekete réti agyag teljes kémiai elerazését és leírását illetőleg lásd 

 Ballenegger E. : Felvételi jeleutés az 1910. év Byaráu Békés környékén vég- 

 zett agrogeolíjgiai részletes felvételről. A m. kir. földtani intézet 1910. évi jelentése 

 Budapest 191i>. 



2 'SiGMOND Elek : Székes talajok vizsgálata a helyszínén. Az T. nemzetközi 

 íigrogeológiai konferencia jelentése. Budapest 1909, 



21* 



