A FRUSKA-GORA TKACHITOS KŐZETEI. 327 



s a C t 



63"9 6"1 2*3 11 '6 1. számú elemzés 



62-5 5-8 2-6 11-6 2. 



63'5 6*5 2 11 "5 Bruderkunzberg-tipus (Siebeugeb.). 



62 6 3 11 Kolmer Scheibe-tipus (Böhm. Mittelgeb.). 



A Ijruderkimzberg-trachittipusról már Osann is megjegyzi, hogy a leg- 

 bázikusabb trachitoknak egyikét képviseli, amelyet joggal lehet a trachidole- 

 ritek közé is besorolni ; az utóbbi közetcsoportban a Kolmer Scheibe-tipus 

 csaknem azonos a fruskagorai kőzetekkel. Kémiai összetétel tekintetében igen 

 közel állanak e közetekhez az Arso-trachit és a Columbretes- szigetek némely 

 trachitos kőzetei, utóbbiakat Becke * «tefrites trachit» névvel illette: 



TifK^ „ „ 



FeO 



\ínO .... „ 

 Ml/0 



CaO 



Na^O 

 h\Ö 

 H,0 _ 



P'^O, 



s<\ , — — — — 



(;0„ 0-35 ^ _ _ 



Cl ' , — — 011 0-28 



99 -84 99-42 99-38 10083 



A Fruska-Gora tracliitos kőzetei az igazi trachitoknál jóval bázikusabb 

 kőzetek, vagyis az igazi trachitokhoz képest kevesebb kovasavat és több színes 

 elegyrészt (vas-magnézium-kalciumszilikátot) tartalmaznak. Kémiai összetételük 

 alapján nincsen kizárva a íoldpátpótló ásványok keletkezésének lehetősége. 

 A teitnészetes kőzetrendszerben a trachitok és trachidoleritek közé illeszked- 

 nek be. A "dolerites trachit') megnevezést, amelynek szerzője Koch .íntal, igen 

 szerencsésnek tartom, amennyiben ez a név kifejezi a kőzetnek a trachit- 

 családhoz való tartozását, de másrészt utal arra a körülményre, hogy e kőzetek 

 az igazi trachitoknál bázikusabbak. Egyáltalában nem lesz meglepő, ha elegy- 

 részeik között előbb-utóbb a földpátpótló ásványokat is fel fogjuk fedezhetni. 



Készült a tud. egyetem ásvány-kőzettani és a műegyetem ásvány-földtani 

 intézetében. 



Budapest, 1913 május havában. 



1 TscHERMAKs Min.-j)etr. Mitt. XVI. 168. 



