A VISEGKADI DUNASZOROS ES A PESTI SÍKSÁG FIAT.VLABB KAVICSTELEPEI. 331 



sülyeclése (a SzEMEEE-féle lövőház mentén) mentette meg az elhordástól, 

 amennyiben a Dunának alsó- pleisztocén korszaki oldaleróziója itt ért le a 

 pannóniai agyag szintjéig. Erzsébetfalván a felsö-pleisztocén korú völgy fenék 

 már igen. amiért ehelyütt a szálban álló levantei kavicsnak már nyoma smcs. 



Tekintélyes vastagságú és kiterjedésű törmelékkúp boríthatta az Alföld- 

 nek a Duna szorosáig érő csücskét, amelyet később a szoroson átfolyó Duna 

 bontott meg a felismerhetetlenségig. 



A levantei kavicsok származását kutatva, a pleisztocén korú kavicsok 

 tanulmányozásánál oly célszerűnek bizonyult terrasznyomozások legalább eddig, 

 a futólagos felvétellel, nem vezettek határozott eredményekre. Már Fótnál, de 

 még inkább Göd táján vastag futóhomok lepi el a kavicsokat. A terraszok el- 

 mosódnak, kibogozásuk alapos bejárás nélkül lehetetlen. Szödnél nyomuk vész, 

 folytatásukat nem ismerjük. 



LóczY tanár úr a levantei kavicsot a Cserhátnak mediterrán korú 

 abráziós kavicsaiból származtatja, amelyet torrens jellegű vízfolyás hordott el 

 dél felé a levantei korszakban Az ö ajánlatára kezdtem meg ez idén húsvét- 

 kor a cserháti (Nógrád, Diósjenö) kavicsok geológiai és morfológiai tanulmá- 

 nyozását. Az eddig bejárt területnek megfigyelései még initsem bizonyítanak a 

 fenti feltevés mellett, mindazonban a két (levantei és mediterrán) kavicsterület 

 általános lejtési és morfológiai viszonyai biztatók s remélem, hogy az idei nyár 

 tanulmányaival geológiai és petrografiai érvekkel igazolhatom majd a cserháti 

 eredet helyességét. 



A CSEPELSZÍGET HOMOKJAKOL. 



írta : Yendl Aladár dr. ' 

 (A ILI. táblával.! 



Tanulmányom célja a Csepelsziget ENy-i része homoktalajának ásvány- 

 tani alkotását a petrografia és az elemző kémia módszereinek segítségével kva- 

 litative és ■ — amennyire lehetséges — kvantitative jellemezni. 



A tanulmányozott homokpróbákat Csepel községtől Ny-ra, a töltényg.yár 

 ÉNy-i sarka körül gyűjtöttem, közvetlen a felületről s legfeljebb 10 cm mélység- 

 ből. A homokot a növényi részek eltávolítása céljából 1 mm lyukacsú szitán 

 átszitáltam. E szitán az összes homokmennyiség keresztülhullott ; tehát a homok 

 szemecskéi 1 mm-nél kisebb átmérőjűek. A szemek nagyjában koptatottak, 

 de ez a koptatottság nem túlságos; mindenesetre azonban jóval gömbölyödöt- 

 tebbek a szemek, mint a folyami éles homok. Úgy, hogy a kalcit, apatit sze- 

 meinek túlnyomó része s a kvarc szemei közt is igen sok majdnem teljesen 



•* Előadta a Magyarhoni Fcildtaui Társulat l'.Hl. évi május hóuap 3.-iki 

 szakülésén. 



