A CSEPELSZIGET HOMOKJÁBÓL. 333 



E számok természetesen nem lehetnek állandóak ; mindamellett fontos 

 jellemzői a talajvázrészek ásványtani összetételének. 



A fajsúlyuk szerint szétválasztott részleteket részben óraüvegen ismert 

 törésmutatójú folyadékokban, részben kanadabalzsamos preparátumokban tanul- 

 mányoztam a mikroszkópi vizsgálat módszereivel. A kisebb törésmutatójú ásvá- 

 nyokat rendesen benzolban, a nagy törésmutatójúakat jodmetilénben vizsgál- 

 tam. A közepes törésmutatók közelítő meghatározására még néhány Scheoeder 

 VAN DER KoLK ajánlotta folyadékot használtam fel. 



Igen gyakran az ismert mikrokémiai reakciók egyike-másika is szükséges 

 volt az optikai úton nyert eredmények kiegészítésére. 



A meghatározott ásványok diagnózisaikkal együtt a következőkben fog 

 lalhatók össze : 



Mikroklin. A 2'60-nál kisebb fajsúlyú részletben a földpátok túlnyomó 

 része mikroklin. A mikroklin- szemek a jellemző rácsos struktúrájukról 

 könnyen felismerhetők; a kioltás a P lapon szimmetrikusan 16° körül. A sze- 

 mek átlátszók, üdék, tiszták ; némelyik szem azonban zavarosnak látszik. Néha 

 fekete, gyakran elágazó interpoziciók. máskor rozsdás foltok észlelhetők ben- 

 nük. Némelyik szemben barnásfekete, átlátszatlan zárvány volt megfigyelhető. 



Ortúkláfiz már jóval ritkábban fordul elő, mint a mikroklin. Sze- 

 mecskéi elég tiszták ; némelyikben azonban sárgásszínű zavarodás mutatkozik. 

 Hasadásuk jói kivehető. A szétzúzás útján nyert P hasadási lapon átlagos 

 0° extinkció észlelhető. Az ortoklász és a mikroklin szemecskéi rendesen 

 inkább lemezesek, mint izometrikusak. 



A mikroklin és ortoklász összes mennyisége az egész homoknak csak 

 2'40%-a, amit a kémiai analízis eredménye mutat. Igen ritkán a követ- 

 kező 2"60 — 2-70 fajsúlyú részletben is akad egy egy káliföldpát-szemecske ; ezek 

 mennyisége azonban roppant csekély. 



Opál. A legkisebb fajsúlyú részletben egy-két sárga vagy sárgásbarna 

 színíí szemet találtam, melyek részben koptatottak, részben friss kagylóstörésű 

 felületet mutattak. A szemecskéket szétzúzva, helyenként víztisztán átlátszók ; 

 ez átlátszó részeken a benzolénál jóval kisebb fénytörés volt megfigyelhető. 

 Az átlátszó helyek részben izotrop módon viselkednek ; részben foltos inter- 

 ferencia-színeket mutatnak. Ügy. hogy ez a néhány szem közönséges sárga 

 viaszopál vagy m á j o p á 1 volt. 



Kvarc a fő alkotó ásványa a homoknak. Maga a 2 '60 — S2*70 fajsúlyú 

 kvarccsoport túlnyomó része kvarc, de a két szomszédos részlet is tartalmaz 

 kvarcot. Úgy, hogy a homok összes kvarctartalma 73 '80% ; tehát kereken a 

 homoknak mintegy ^ 4 része kvarc. 



A kvarc szemecskéi változó alakúak ; egy részük közelítőleg nagyjában 

 izoméi rikus s meglehetős koptatott. De sok szem teljesen szögletes, éles. tele 

 friss egyenetlen kagylós töréssel, ami arra mutat, hogy a homok még nem tett 

 meg nagy utat a szél hatására. 



A kvarcszemek legnagyobb része teljesen víztisztán átlátszó, optikailag 

 egynemű viselkedésű. De e színtelen szemeken kívül sok szürkés, barna, fekete, 

 már kevesebb zöld, rózsaszínű s néhány teljesen átlátszó halványsárga színű 



Földtani Közlöny. XLIII. köt. 1913 22 



