334 D? VENDL ALADÁR 



kvarc is megfigyelhető. A szürkésbarna, fekete színű szemek annyira teltek 

 opak interpoziciókkal, hogy majdnem teljesen átlátszatlanok. A rózsaszínű sze- 

 mek némelyikében hematitpikkelyek konstatálhatok : az ily szemecske HF-hen 

 való oldás után igen erős Fi; reakciót ad. A zöldes színű kvarcszemecskék tör- 

 melékeiben apró zöldes lemezkéket lehet megfigyelni, sőt némelyik szilánkon 

 látni őket beágyazottan a szemecskébe, amint éleikkel felfelé állanak. E zöld 

 lemezkék kloritoknak bizonyultak. 



Ezeken kívül zárványként még z i r k o n t, r u t i 1 1, a m f i b o 1 1 s 

 folyadékzárványt mozgó libellával észleltem. Egyik kvarcszemecske 

 biotittal, egy másik klorittal volt összenőve. 



Igen ritkán egy-egy teljesen sárga, tiszta átlátszó kvarc is akad. Bár a 

 kvarcszemek túlnyomó része optikailag egynemű viselkedésű, ritkán egy-egy 

 különbözően orientált egyénekből álló szemecske is akad ; ezek homogén aggre- 

 gátumként foltosán oltanak. Soeby H. C. szerint ezek palákból származó kvar- 

 cok ; az egységes optikai viselkedésűek pedig gránit és gnejszból származtak.' 

 A 2"70 — 3*00 fajsúlyú részletben levő harmadik kvarcrészlet legnagyobb 

 részben a zavaros kvarcfóleségeket tartalmazza, amelyek bár kémiailag főleg 

 SiOg-ből állnak, mégsem minősíthetők tiszta kvarcoknak, hanem inkább szarukő. 

 talán jászpisz stb. féleségek. 



Plagiokláíizok túlnyomó részben a kvarcrészletben találhatók, de a 

 2-50 — 2'60 fajsúlyú részletben is előfordulnak. Határozott formát megállapítani 

 nem lehetett rajtuk, de annyi bizonyos, hogy szemecskéik talán inkább leme- 

 zesek, mint izometrikusak, tehát olyanok, mint a káliföldpátok. Aminek oka 

 a (001) szerint való kitűnő hasadásuk lehet. A plagioklász szemecskéi részben 

 tiszták, színtelen átlátszók, részben zavarosak, sárgás foltot tartalmazók, málló- 

 félben levők. Legtöbb szem igen jól ikerrovátkos. Néhány plagioklászszemecske 

 törésmutatója az eugenol ( 1*540) és nitrobenzol (1'552) törésmutatója között 

 volt s az ikerrovátkás /' lapon közel 0° kioltást mutatott, tehát o 1 i - 

 g o k 1 á s z nak tekinthető. Ezeken kívül szép ikerrovátkás szemecskék, melyek- 

 nek a' és ;''-ja > a nitrobenzol törésmutatójánál és jóval nagyobb a kanada- 

 balzsaménál, a következő kioltásokat mutatták: 9 12°, 8—8°. 10—14°, 

 9—11°, 14—16°, 19—20°, 21—22°, 20—23°. Ezek a 1 a br a d or i t féle tagok 

 közé tartoznak. 



A kémiai elemzés alapján a plagioklászok összessége az andezin össze- 

 tételének felel meg, ami az optikai megfigyelésekkel jól összevág. 



Muffzkovií a legfontosabb csillámféleség a Csepelsziget homokjában ; túl- 

 nyomó részben a 2"70 — 3'00 fajsúlyú részletben konccntrál(')dik. Igen ritkán a 

 két szomszédos részletben is akad egy-egy lemezke. A muszkovit mindig finom 

 pikkelyek, lemezkék alakjában található, melyek általában nagyok. Kettó's- 

 terésük nagysága tetemes, optikailag negativok. A tengelyszöget csavaros mikro- 

 méterokulárral 2 V^ 34°, 37°, 3'J°, 41° nagyságúnak mértem. Zárványként 



* SoKBY H. C. : On the microscopical Characteis of Saud and Clays. The 

 mouthly niieroscopical Journal. 1877 ; ref. Rosknbusch H. : Neues Jahrb. f. Min. cte. 

 1880, 1. :>|,s. 



