336 DE VENDL ALADÁR 



Turmalin — fajsúlya 3*Ü0 — 3*30 — . az amfiboliészletben gyakori. Bár 

 a gránitok, gnejszokban etc. akcesszorikus, nagy keménysége s ellentálló képessége^ 

 érthetővé teszi a homokban, talajban stb. való előfordulását. 



Gömbölyű és prizmatikus szemek egyaránt előfordulnak, utóbbiakon az 

 egyenes kioltás észlelhető. Fénytörésük és kettöstörésük tetemes ; optikailag 

 negativok. Makroszkóposán a legtöbb sötétbarnás fekete színű. Pleochroizmusuk 

 igen erős s a szemek túlnyomó részére nézve (o = igen sötét (zöldes) barna, 

 £ = halvány barnássárga. Ritkábban w ~-- barna, e = sárgás rózsaszínű, vagy 

 cy =-- halvány szürkésbarna, e = színtelen. 



Zárványként magnetit észlelhető egyik-másik szemben. 



Andaluzü szabálytalan vagy kissé hosszúkás szemek alakjában található 

 az amíibolrészletben. A hasadás jól kivehető, ehhez mérve a kioltás egyenes. 

 Törésmutató nagy (a monobromnaftalin és monojodbenzol között), kettőstörés- 

 kicsi. Az andaliizitszemek pleochroizmusa határozott : a -= rózsaszínű, J_ a = 

 színtelen ; optikailag negativok, a tengelyszög nagy. Ritkábban fekete opak 

 interpoziciókat tartalmaznak. Az andaluzitszemecskék száma azonban csekély. 



SziUhnanit. Az amfibol- és a piroxénrészletben egyaránt igen ritkán 

 hosszú keresés után egy-egy szillimanitszeraecske is akad. Ezek hosszúkás véko- 

 nyan szálas, élénken polarizáló, színtelen vagy kissé szürkés szemek ; törés- 

 mutatójuk az a monobromnaftaliné körül. A szemecskék hossziránya ^'-val 

 esik össze, ehhez képest a kioltás egyenes. Némely szem fekete, opak zárványokat 

 tartalmaz. 



Hipersztén. A 3 30 — 3"60 fajsúlyú piroxéncsoport túlnyomó része hi- 

 persztén. A szemecskék rendesen nagyobbak az amfibolszemeknél s vagy 

 kissé gömbölyödöttek vagy hosszúkás pálcika alakúak, mikor is a ^-val parallel 

 főzóna jól kivehető. Pleochroizmusuk igen erős : ;' = sötétzöld vagy sötét 

 barnászöld, _]_ y = halavány teabarna. Optikai tengelyszög nagy, optikai ka- 

 rakter — amennyire megfigyelhető volt — mindig negatív. A szemecskék 

 legtöbbje sok opak zárványt tartalmaz, ritkán üvegzárványhoz hasonló inter- 

 poziciót. 



Monokli II idroxénok roppant alárendelten kis mennyiségben találhatók a 

 liomokban. Igen ritkán lehet egy-egy hosszúkás, oszlopalakú nem pleochroos 

 palackzöld vagy fűzöld színű a u g i t ra akadni ; kioltásuk 38 — 40° körül ; 

 optikailag pozitivok. Ritkán alig észrevehető pleochroizmus is mutatkozik : 

 Y = zöld, J_ Y = kissé világosabb zöld. Néha színtelen, nem pleochroos. 

 d i p s z i d szerű piroxén is akad, melynek kioltása szintén erősen ferde, 

 40—44° körüli. Optikailag ezek is pozitivok. Némelyik szemben opak érc- 

 zárvány fordul elő. 



Zoizil. A piroxén és amfibolrészletben igen ritkán egy-egy színtelen 

 táblás vagy oszlopalakú erős - 1'7 körüli — fénytörésű szem figyelhető meg. 

 E szemek kettőstörése igen gyenge, kioltásuk a hosszirányhoz képest egyenes ; 

 két optikai tengelyűck, pozitivok, amennyire kivehettem p > v; platinkanálban 

 való izzítás után sósavban kocsonyásodnak. 



Epidotszemek a piroxénrészletben koncentrálódnak. Hosszúkás, vagy 

 gömbölydedek ; sárgás, sárgászöld vagy zöld színűek, néha igen halványak, sőt. 



