A CSEPELSZIGET HOMOKJÁRÓL. 337 



színtelenek is. Fénytörésük és kettöstörésük igen nagy. Pleochroizmus az erő 

 sebb színüeken mindig jól megfigyelhető : zöld, sárgászöld és igen halvány- 

 sárgás színekben. Némelyik szemen a hasadást jelző vonalkák jól kivehetők, 

 ezekhez képest a kioltás egyenes. Némely szem foltos interferencia színeket 

 mutatott határozott kioltás nélkül, tehát homogén aggregátumként viselkedett. 

 Zárványként opak fekete (magnetit?) interpoziciókat észleltem. 

 Olivin. A 3*30 — 3-60 fajsúlyú részletben két szem színtelen, gömbölyded 

 szemecskét találtam. E szemek igen magas interferencia színeket mutattak, 

 törésmutatójuk nagyobb az a monobromnaftalin és kisebb a jodmethylenénól. 

 E szemek két optikai tengelyűek, sósavban methylkékkel festhető kocsonyát 

 adnak. Úgy, hogy e szemekben az olivint sejtem. 



Gránát. A 3"60 — 4*8 fajsúlyú részlet túlnyomó része gránát. A gránát- 

 szemek különböző alakúak, legnagyobb részük azonban többé-kevésbbé izo- 

 metrikus ; majdnem minden szem felületén sok friss törés észlelhető. Igen 

 ritkán még az eredeti kristályforma egy-egy lapjának maradványa is kivehető. 

 Igen lialvány rózsaszínűek, csak kivételesen akad egy-egy sötétebb s inkább 

 barnásvörösbe játszó szemecske. Izotropok. 



A gránátszemek legtöbbje idegen zárványokat is tartalmaz ; többnyire 

 sok magnetitot, ritkábban erősen kettős- és fénytörő tűalakú (rutil? zirkon?) 

 zárványt. 



Sztanrolit - fajsúlya 3'4 - 3'8 között — tehát a piroxén és a gránát- 

 részletben egyaránt előfordul. Némelyik szemecske legömbölyített, koptatott, 

 másokon egész friss egyenetlen kagylóstörésű felületek figyelhetők meg. Törés- 

 mutató 1 -74 körül, kettőstörés igen mérsékelt. A vékony hasadási vonalkákhoz 

 képest a kioltás egyenes. Pleochroizmus elég erős : y = sötét narancssárga, 

 J_ r = ig^'^ halványsárga. Optikai tengelyszög nagy, optikai karakter pozitív. 

 A sztaurolitszemecskék gyakran magnetitzárváuyt tartalmaznak opak fekete 

 pontok alakjában. Sztaurolit közel annyi, vagy csak nem sokkal kevesebb van 

 a homokban, mint diszthen. 



Didhenszem.ek a piroxén- és gránátrészletben találliatók. Piendesen léc-, 

 vagy táblás alakúak, széleik többnyire élesek. Színtelenek ; igen ritkán a vasta- 

 gabb szemeken gyenge pleochroizmus is mutatkozik : ^ =: halványkék. _]_}' = 

 színtelen. A /' és T szerint való hasadás mindig jól észlelhető. A szemek 

 fénytörése nagy, kettőstörése csekély ; kioltás a T lapon 30—32° ; a közel 

 _[. T-re, optikai tengelyszög nagy. A disthenszemek száma elég nagy. 



A diszthenszemecskék némelyike sűrűn telve van opak fekete zárványok- 

 kal ; néha e zárványok hosszúkásak s c-vel || elhelyezésűek. 



Koruiid. A 3"6 -4 '8 fajsúlyú részben nagyon ritkán egy-egy szabálytalan 

 körvonalú, fekete interpoziciókat tartalmazó, halványkék, halvány zöldeskék 

 színnel pleochroos szem akad. E szemek fénytörése igen nagy (/í>1'74); 

 kettőstörés kicsi, körülbelül a kvarcéval egyező ; a szemek egy optikai ten- 

 gelyűek ; ezek alapján tehát csak k o r u n d n a k tekinthetők. 



Bulil. Bár a rutilszemek összes mennyisége a homokban nem nagy, a 

 3*6 — 4-8 fajsúlyú részletbe koncentrálódva könnyen reájuk bukkanunk. Ren- 

 desen megnyúlt, hosszúkásak, ritkábban gömbölydedek. A hosszirány c-vel esik 



