354 TÁRSULAJI ÜGYKK. 



hagyott hátra, de egyszersmind Sau-Sebastiano felé nagy lávaárat is bocsátott. 

 Explosió és effuzio tehát együtt voltak. 



Azután viszonylagos nyugalom állott be 1006 ig. miközben laterális 

 (sőt excentricus) nyilasokon az Atrio del Cavalloban a Colle Margherita (1891 — 

 94) és a Collá Umberto (1895 — 1899) lávadómjai épültek fel. 



Azután az 1872. évi 250 m mélységű kráterben Stromboli -jellegű bomba- 

 és lapillihullás vette kezdetét és 190Ü. évi április 4-ig 130U m-ig emelkedő 

 terminális kúppal töltötte meg a krátertölcsért. Ezt 5 — 7-én lávafolyások kö- 

 vették a kúp déli és délkeleti oldalain nyilo szűk nyilasokból (bocca). Az 

 erupció április 8-án éjjel iszonyú explozióval végződött, amely a Sommá észak- 

 keleti lejtőjét vastag hamu- és horzsakő-takaróval borította el. 



A Stromboli, amely emberemlékezet óta kis tölcséreiből izzó lávát és 

 láva"bombákat szórt, jelenleg vulkáni tipusú, mert köveket és hamut hány 

 ki ; most nagyobb tölcsérben egyesítette különálló lávatorkait és vulkáni 

 tipusu. 



Az Etna az ő túlnyomó lávafolyásaival és excentrikus parazitikus kúp- 

 jaival szintén vegyes tipusu, mert központi kettős krátere a Vesuviónál jelen- 

 leg talán nagyszerííbb. 



Egészben azonban a hosszú hasadékokból messzire lefolyó és nagy terü- 

 leteket ellepő hígan mozgó lávatakarók jellemzik az Etnát. 



Persze valamennyi vulkánon a solfatarai tipus is tapasztalható a krá- 

 terből felszálló fojtó kénes fumorolákban. 



Az Etnának 1908-ik évtől tartó 1909., 1910. és 1911. években erősebb 

 megnyilatkozású tevékenysége a központi kráter közelébe helyezte a paroxys- 

 musok színhelyeit, amelyek előbb jobban excentrikusok voltak. 



A hatalmas szicíliai vulkán központi kúpján heves a vulkáni explozív 

 működés. Állítólag a szűk kráter fenekén lávát is lehet izzani látni, úgy hogy 

 itt a Stromboli-tipus a vulkánival társul és az excentrikus parazitikus kúpo- 

 kat felépítő működés háttérbe szorul. 



Az a probléma, hogy mi okozza a vulkáni erupciókat, már régóta és 

 jelenleg is nagy viták tárgya. 



Mióta Brun bebizonyította, hogy a vulkános exbalációk víznélküliek és 

 a fehér felhők, amelyek a vulkánok kráter; éből nagy tömegekben felszállnak, 

 nem vízgőzből valók; a Humboldt-féle vulkanologia, amely a tenger vizének 

 az erupciókat okozó vízgőzéhez kötötte a vulkánosságot, legalább is kétsé- 

 gessé vált. 



Azonban Brun tiiloz, amikor a föld belsejét és magmáit anhidritosoknak 

 hiszi és a juvenilis víz létezését tagadja. 



Ezekben ismertette Lóczy Lajos dr. tiszteleti tag az olaszországi vulká- 

 nokat, az eredeti fotográfiáknak és térképeknek egész légiójával illusztrálva 

 azokat. 



Elnök köszönetet mondva úgy a maga, mint a szakülés nevében a rend- 

 kívül tanulságos előadásért, estéli fél nyolc órakor az ülést bezárja. 



Jegyezte Papp Károly dr. titkár. 



