408 DE SZÁDECZKY GYULA 



A dicsöszentmártoni fúrás pedig egészen ilyen Jinom horzsaköves üveg- 

 tufát 302 méterből adott. Tekintettel arra, hogy Papp Károly dr. sze- 

 rint is (11) Marosvásárhely és Dicsőszentmárton közt hiányzik a dacit- 

 tuifa, az antiklinális tengelye itt nagy területen a mélybe sülyed. Figye- 

 lemre méltó jelenség azonban, hogy Dicsőszentmártonban, közeledve 

 a magyar-sájrosi földigázhoz, 78 m-el már magasabban van a tufaréteg.. 

 mint Marosugrán. Magyarsároson pedig, ahol a földi gáz régóta isme- 

 retes, ismét a felületen van dacittufaréteg (17). 



II. A kisakiia-balázsfalva-riiszi tufavoniilat. 



A medence délnyugati részeben eső ennek a másik vonulatnak 

 tufaelőfordulásai a sármás-dicsőszentmártoni vonulattól merőben külön- 

 böző szerkezetet árulnak el. Ebben a vonulatban több (3 — 4) tufaréte- 

 get tartalmazó, igen erősen összenyomott redők húzódnak egymás mel- 

 lett. A tufarétegek alapján három, uralkodólag ENy-DK-i csapású, egy- 

 máshoz szorult, legnagyobb részben DNy-i irányban erősen áttolt redőt 

 ismertem meg, amelyek közé egyes helyeken lehet, hogy még más redők 

 roncsai is közbeszorulnak. Kiemelni óhajtom itt azt, hogy a tekintélyesebb 

 és könnyen felismerhető dacittufa-rétegeken kívül több helyen, mindig 

 vékony és jelentéktelen amfibölaiuiezilliifd-réíegecskéket is sikerült fel- 

 fedeznem. 



A medence emez új kőzetének részletes ismertetését az Erdélyi 

 Nemzeti Múzeum Ásványtárának Értesítőjében legköze- 

 lebb fogom közölni. Itt csak azt említem meg, hogy a vízaknai anti- 

 klinálisban is meglévő és a medence szegélyén Kisompolyon több méter 

 vastag réteget alkotó emez amfibolandezittufának részletes tulajdonságai 

 alapján az Erdélyi Érchegységben Zalatna és Offenbánya vidékén lévő 

 apró amfibol-andezitkúpokkal látszanak származási kapcsolódásba jutni 

 és hogy kitörésük ideje a tufarétegek előfordulása alaj)ján középső mio- 

 cénbe tehető. Ezzel kapcsolatban röviden megemlítem, hogy Vízaknán a 

 pannóniai rétegekben elmállott vékony palagonitféle tufát is találtam, 

 amelynek részletes tanulmányozása még nem történt meg. 



líl. Az Krdélyi Medence kialakulása. 



T e k t o n í k a i r é s z. 



Az Erdélyi Medencére vonatkozó eddigi ismereteink alapján a kö- 

 vetkezőig képzelem a medence kialakulásának főbb fázisait. Ennél az 

 én gondolkozásom bizonyos tekintetben hasonló nyomon halad, mint 

 aminőt Pálpy dr. a Koch Emlékkönyvben (13) követett, ahol ő a medence 



