412 Df SZÁDKCZKV GYULA 



nak felelnek meg. A szarmatából a pannóniai rétegekbe való átme- 

 net ScHKÉTBR szerint diszkordancia nélkül következik be és mindenütt 

 csendes. 



Ha a vízaknai i3annoniai rétegekben előforduló vékony palagonit- 

 féle tufarétegeket az Erdélyi Medencében, jelesül az Alsó-Rákos környé- 

 kén ismeretes bazalt kitörésekkel kapcsolatba lehet hozni, úgy a pan- 

 nóniai epochába kellene helyezni az Erdélyi Medence jelentéktelenebb 

 bazalt kitöréseit.'* 



A pontusi és levantei epochában következett be a Har- 

 gita hosszú ENy — DK-i irányú szakadási és erupciós vonulatának meg- 

 felelöleg az a hatalmas vulkáni működés, amelynek utolsó lávaömlése Papp 

 Károly dr. szerint (12) a mi időnket vagy 300,000 esztendővel előzte 

 volna meg. Ennek szolfatarás és mofettás működése jelenleg is tart. 



A Wachxer tanártól (22), Segesvárról a középső pontusi 

 {('.oiKjeria PartHchi szinl) rétegekből említett 3 cm vastag tufabetelepü- 

 lés egy darabkáját az ö szívessége folytán volt alkalmam mikroszkóppal 

 megvizsgálni. Meggyőződtem arról, hogy ez a limonitos festés nyo- 

 mán sárgás szinű tufa finom, szemes szerkezetű. Az uralkodó, részben 

 kaolinosan (+ eh. rostokból álló), részben negativjellegű rostokká 

 iföldpátfélén) átalakult alapanyag szemek mellett elég sok, általában 

 Vi mm-nyi plagioklász (labradorit =Ab^Aíi^ és andezin = Ab^Ath) kristály- 

 töredék és jóval kevesebb magnetitszem van benne. Ez tehát csakugyan 

 nem dacii-, hanem andezittufa, ahogy Wachnek is helyesen ne- 

 vezte, amely bizonyára a Hargita kitöréséből származik. Kvarcot nem 

 is találtam a vékony csiszolatban. 



A Hargita impozáns tömegű vulkáni anyaga, amely annyira megváltoz- 

 tatta a medencének előbbi terjedelmét és képét, lényegileg sztrato vul- 

 káni termék, tehát exploziós kitörések révén került a felületre. A Har- 

 gita vonulatában visszatükröződik a medence általános vonulata, vala- 

 mint az antiklinálisok általános vonulata is. * 



Ha az erupciós működések időrendi sorozatán áttekintünk, az vonja 

 magára leginkább figyelmünket, hogy a medence kialakulásánál leg- 

 először nyugaton voltak a legtekintélyesebb beszakadások, amelyek Erdély 

 nyugati Határhegysége erupciós anyagának a nagy részét a felületre 

 liozták. Azután eltekintve apróbb ingadozásoktól, a medence belsejében 

 támadtak újabb beszakadások ezekkel kapcsolatban, főleg a medence 

 északi felében kigyuladtak az exploziós dacittufa-vulkánok. Végül foly- 

 tatódtak a pannóniai ós levantei sülyedések és szakadások a medence 



* HoFF-MANN K. dr. BöcKH JÁNOS és Vitális István dr. (1907-ben) a balatoui 

 bazaltot pannóniai kitörésnek tartják, azonban Lörknthey Imrk dr. szerint úgy a 

 balatoni, juint az oltmenti bazalt alsó levantei korú. 



