41 () Dl SZÁDKCZKY GYULA 



20. SzÁDECZKY Gyula clr. : Adatok az Erdélyi Medence ENy-i részének 

 tektonikájához. Földtani Közlöny, 40. kötet. 1910. 



21. Telegdi Eoth Lajos : Jelentés a m. k. földtani intézet 1900. évi 

 részletes geológiai fölvételéről, Budapest, 1902. 



" 22. Wachner Henrik : Adatok Segesvár környékének földtani alkotásához. 

 Földtani Közlöny, 41. kötet, 1911. Budapest. 74:2. oldal. 



Kelt Kolozsvárott, 1913 június hó 1-én. Szádeczky Gyula dr. 



egyetemi tanár. 



AZ ÜJMOLDOVAI BAZALT. 



írták : Du. Emszt Kálmán és Eozlozsnik Pál. 



Bevezető. 



A Magyarhoni Földtani Társulat segélyével az 1906. évben 

 eszközölt tanulmányutam alkalmával az Újmoldovától K-re fekvő Amália-völgy- 

 nek felső harmadában az erről a vidékről már régóta ismeretes bazaltból is 

 gyűjtöttem néhány példányt. Ennek a kőzetnek összetételéről az irodalomban 

 eltérő adatokat találunk. 



Előfordulását Maktini Karoly fedezte fel s azt írja, hogy a benedikti 

 hegy szienitjében Avacke-szerű bazalt nak és mandulakő nek telér- vagy 

 tömzsszerű tömege fordul elö.^ Cotta B felemlíti, hogy Ujmoldova mellett a 

 banatitot valódi olivines bazalt töri át - 



A kőzet sajátos összetételét Niedzwiedzki J. mikroszkópos vizsgálatai 

 derítették ki.® Vizsgálatai alapján a «Dreieinigkeit» táróból gyűjtött kőzet 

 túlnyomó a u g i t on kívül, magnetit ból, b i o t i t ból, o 1 1 v i n ból s mezoisz- 

 tázisként megjelenő üvegbázisból áll. «Ez az alapanyag keresztezett niko- 

 lok között ugyan sok helyütt a fény gyenge kékes polarizációját ismerteti fel, 

 az anyag egyébkénti jellege után azonban azt hiszem, hogy ezt a tüneményt 

 a kristályos alkatrészek által okozott molekuláris feszültség eredményének kell 

 felfognom és az alap amorf természetét kétségen felülinek tartom ». A kőzetet 

 ennek megfelelően magma bazaltnak határozza meg. Két évvel rá Szabó 

 József dr. tette közetünket tüzetes vizsgálat tárgyává. Előfordulására nézve 

 megjegyzi, hogy a kvarctrahitot (kvarcos dioritporfiritot ) két egymással nem 



^ KaRL Martini : Die geoguostischtu Verháltnissc in deu Banater Bergwerk- 

 revieren Oravicza, Doguácska und Nou-Moldova. Leonhard's Taschenbuch für 

 Mineralogie, 18Í23, 550 1. 



- B. V. CrtTTA : Firzlagerstátten iui Baiiat und in Serbien. Wien. 1864, 47 I. 



•' J. Niedzwiedzki : Zur Kenntnis der Banater Ernptivgostoino. Tschermaks 

 Min. Mitteilungen. III. 1873, Ű()\ 1. 



