AZ ÚJMOLDÜVAl 1SA/.ALT. 417 



párhuzamos K — Ny csapású telérbeu áttöri, belőle ökölnagyságú zárványokat 

 is tartalmaz s fiatalabb az órcelőfordulásoknál is. Új alkatrészül kimutatja a 

 magnetit-augitos szegélyű amfibolt, pikót ltot, apatitot, egy helyen egy 

 nagy plagioklás z -kristályt, mandulakitöltésül thomsonitot, kalcitot, 

 fennőve analcimot s kalcitot. Hogy az alapanyag ( mezosztázis) termé- 

 szetét kikémlelje, hosszabb vizsgálatnak vetette alá ; vékony csiszolatból só- 

 savval teljesen kioldódott, a kőzet porából bőséges kocsonyakiválás mellett 

 sósav\'al nyert oldatban lángfestéssel igen sok Na-ot, sok C'a-ot s elég sok 

 Á'-ot mutathatott ki. Az oldat vegyi vizsgálatát Jovicza Sándor és Ordód-í Lajos 

 vitték keresztül az egyetemi vegytani intézetben ; erre az elemzésre még későb- 

 ben visszatérek. Minthogy pedig az egyöntetű színtelen kristályos alapanyag 

 a sugaras-rostos tomzonittal, bár ez az alapból kikristályosodni látszott, egy- 

 forma interferens színeket mutatott, azt szintén tomzonitnak véli s a kőzet 

 számára t h o m s o n i t b az a 1 1 néven új kőzettípust teremt.* 



Eáth G, a «dioritot» és az érctömzsöt áttörő olivines bazaltot csak 

 éppen hogy megemlíti. - 



Petrograíiai leírás. 



Mint az az előzőkből kitűnik, az újmoldovai bazalt ásványos össze- 

 tétele az eddigi kutatások révén jól ismeretes, csak a színtelen bázis termé- 

 szete vitás. Az általam gyűjtött közetek némelyikében ez a színtelen bázis ke- 

 resztezett inkolok között nem reagáló üveg, a kőzet tehát Niedzwiedzki meg- 

 határozásának megfelelően limburgit nak vagy magmabazalt nak 

 jelölendő, más kőzetekben ellenben nefelinnek bizonyult,^ a kőzet tehát a 

 nefelines bazalt nak első előfordulása hazánkban. A következőkben csak 

 a kőzet főalkotórészeinek mikroszkopiái tulajdonságait röviden felsorolom. 



a) Nefelines bazalt. Szövete porfiros, beágyazásai 0"4 — 0'6 mm-es 

 vagy ennél is nagyobb szemnagyságú augit és olivin. A túlnyomó alap- 

 anyag magnetitból, apatitból, biotitból, augitból és nefelinből tevődik össze 

 olyanténképpen, hogy a 0-05 — O'l mm szemnagyságú augit- és biotit egyének 

 U"l — 0'55 mm szemnagyságú nefelinegyénekben ülnek. 



A kőzet főrészét alkotó augit a titánaugit hoz tartozik. Erős 

 disperziója p > v, jól mutatja a kiváltódások diszperzióját ; tengelyszögére a 

 BECKE-féle rajzolóasztallal a következő értékeket nyertem '2,V = + 50°, -f 53° 

 és 49-5°. Rendszerint homokóraszerű felépítést mutat, pl. kioltódása a magban 

 cy = — 44°, a piramis szerinti növési kúpban c;- = — 50°, az erősebb szín- 

 intenzitású prizmazona szerinti növési kúpban cj- =^ — 60°. Pleochroizmusa 

 ^==^ = violás, a = sárgás. Gyakran ismétlődő ikerképződést mutat (100) lap 



1 Szabó József : Újmoldova némely eruptív kristályos kőzete. II. A moldovai 

 bazalt. Földtani Közlöny V., 1875, 194. 1. 



2 G. vem RÁTH : Bericht über eine 1878 unternommene Reise etc. Sitzungs- 

 berichte d. niederrh. Gesellschaft in Bonn. 1879, 55. 1. 



•^ V. ö. RozLozsNiK PÁL és dr. Emszt Kálmán : A Medves-hegység bazaltos. 

 kőzetei. Földtani Közlöny, XLL, 1911, -2ő8. oldalán 7. jegyzet, 



