418 Dí EMSZT KÁLMÁN ÉS ROZLOZSNIK PÁL 



szeriut. az alapanyag augitjai ferde penetrációs ikreket is alkotnak. Az alap- 

 anyag augitjai szélükön gyakrabban karbonátokká mállottak el. 



A pikotitoktaederes olivin részben idiomorf, részben korrodált formá- 

 ban fordul elő ; rendszerint nagyobb egyéneket alkot, szemnagysága azonban 

 lesülyedhet az alapanyag ásványainak szemnagyságáig Tengelyszöge igen nagy, 

 optikailag pozitiv jellege még eldönthető, diszperziója v >■ p. Szélén és repe- 

 dések mentén barnára festett szerpentinné bomlik el. Mennyisége az augiténál 

 jelentékenyen kisebb. 



A barna b i o t i t az alapanyagban bár nem nagy mennyiségben, de állandó 

 elosztásban észlelhető, sokszor a maguetitot — olykor az olivint szélezi. Ten- 

 gelyképe mérhető mértékben nem nyílik szét. 



Erce mindig izometrikus, tehát titántartalmú mag n étit. Az apatit 

 vékony ttíi sűrűn észlelhetők. 



A n e f e 1 i n gyenge kettős törése, a kanadabalzsamétól alig különböző 

 fénytörése s negativ egytengelyű tengelyképe által meghatározható. Repedések 

 mentén vagy apró fészkekben gyakran alacsony kettöstörésü és fénytörésü 

 zeolitos ásvány (opt, -f, 2ií:=73°), olykor karbonát is pótolja, mely másod- 

 lagos ásványok mandulakitöltésül is észlelhetők. Részletesebben nem foglal- 

 koztam velük. 



A nefelinen kívül valószínűleg gyér üvegbázis is fordul elő ; a biotit s 

 augit egyénekkel telt alapokban azonban biztos megkülönböztetése a J_a talált 

 nefelinegyénektó'l nem vihető keresztül. 



b) A limburgit kifejlődése hasonló a nefelines bazaltéhoz, csakhogy 

 itt a nefelin szerepét nefelinitoid üveg veszi át. Olivinje teljesen szerpen- 

 tinné és esetleg karbonáttá változott át. T i t á n a ug i t jának kitolódását a 

 piramisszerinti növési kúpban 49 — 51°-nak, a prizmazona szerintiben 60 — 

 62'5°-nak találtam. Tengelyszöge a magban 2F = -|-48°, s ez az érték szé- 

 lén 44° -ra sülyedt. nagysága tehát a kioltódás értékének nagyobbodásával 

 fogy. A színtelen izotrop üvegbázis részben zeolitos ásványokká bomlott el. 



V^egyi összetétel. 



A nefelines bazalt OsANN-féle állandói a következők : 



.s = 46-01, A = 4-71, C = 6-20, M = 8-85, F=32-17 



a =z 2-2, c ^ 2-9, /• = 14 9, k = 0-63, n =. 7-1, m = 7-4. 



Összehasonlítva közetünket az Osann által felállított nefelines bazalt- 

 tipusokkal, azt találjuk, hogy az újmoldovai kőzet a Rofibergtipus és a 

 Kreuzbergtipris közzé esik.^ Legfeltűnőbb a kőzet magas «C» (illetve AI^O^) 

 tartalma, mely OsAKN-nak Kreuzberg- és Heidersbergtipusaiban még jelenté- 

 kenyen nagyobb mértékben lelhető. Osann idézett helyen részletesen foglalko- 

 zik a váratlanul magas Al^O^ tartalom okaival. Az újmoldovai kőzetnél ez a 



* A. Osann : Versucli einer chemischen Classifieation der Eruptivgesteine, 

 Die ErguBgcsteine. T. M. u. P. M. XXL 



