420 D:' EM>ZT KÁLMÁN ÉS ROZLOZSXIK PÁL 



pl. EosiWAL * írt, le uefelines bazaltot, Toula F. pedig bazaltoidos uefelines 

 tefritet.''^ 



Nincsen azonban kizárva az az eshetőség sem, hogy az iíjmoldovai ba- 

 zaltok a Krassószörényi hegységnek más néven leirt kőzeteivel egy közös cso- 

 portba lesznek egyesíthetök. Azokra az Anina és Stajerlak környékéii 

 előforduló közetekre gondolok, melyek rendesen pikrit, pikritporfirit néven 

 szerepelnek s talán a melaíirok is."* Addig, míg az alkáli- és az alkalimészsor 

 kőzeteit nem különítették el, a pikrit név tulajdonságaikat fedte ; másként áll 

 a dolog, ha pikritek alatt Eosenbusch ajánlata szerint csak az alkáli mészsor 

 kőzeteit értjük.* S tényleg már Eosenbusch megjegyzi az Anina aknai kő- 

 zetre, hogy a pikritporfirokhoz csak látszólagos s tévútra vezető hasonlósá- 

 got mutat s benne a monchiquitok hangját sejti. (L. c. p. 1332.) 



A stajerlaki kőzet pld. Hussak szerint üvegbázison kívül olivinból, augit- 

 ból áll s ennek a kőzetnek 3. alatt közölt s John C. által eszközölt elemzése 

 hézagossága dacára is feltűnő megegyezést mutat az új moldovai bazaltéval. 

 Míg a tulaj donképeni pikriteket jellemzi a magnezia tetemes túlsúlya a mész 

 felett (1. Eosenbusch: Elemente der Gesteinslehre. IQ. Auflage. 1910, p. 427.) 

 a stajerlaki «pikritporíir))-ban az újmoldovai bazalthoz hasonlóan a mész meny- 

 nyisége valamivel nagyobb a magnéziáénál. 



A stajerlaki — aninai kőzetek korára nézve T. Eoth Lajos vizsgálatai 

 kiderítették, hogy az alsókrétakorú üledékeket is áttörik, felső határa nem 

 állapítható meg s így az újmoldovai bazalttal való egykorúságának mi sem 

 áll útjában. 



Kelt Budapesten, 1913 május hó 1-én. 



EozLOzsNiK Pál 

 m. k. geológus. 



^ Ad. Rosiwal : Zur Kenntiiis der kristallinischen Gesteine des zentralen Bal- 

 kan. Denkschriften d. k. Akad. d. Wissenschaften, Wien, 1890. LVII. p. '268. 



2 Dr. Franz Toula : Geologische üntersuchungen im östlichen Balkan. Neues 

 Jahrbuch für Mineralogie etc. 1890. I. 273 1. 



"* EuGÉN Hussak : Pikritporphyr von Steierdorf, Bánat. Verhandlungeu der 

 k. k. Geol. Reichsanstalt, 1881, p. 258. 



T. RoTH Lajos felvételi jelentései a M. Kir. Földtani Intézet Évi jelentéseinek 

 következő évfolyamaiban: 1886, p. 162; 1887, p. 123; 1890, p. 30; 1891. p. 81, 

 Schafarzik F. dr. mikroszkópos vizsgálataival. 



Dr. F. ZiRKEL : Lehrbuch der Petrographie II. 1894. p. 856. 



'* H. Eosenbusch : Mikroskopische Physiographie, IV. Auflage. ErguBgesteine. 

 1908. p. I.32G. 



