426 VIGH GYULA 



15°-os dűlésű mészkövek tartoznak ide. Vékonycsiszolatban kristályos szöve- 

 tet mutat sok foraminifera — melyek kis faj, de nagy egyedszámban lép- 

 nek föl — krinoidea (pentacrinus) nyéltag, brachiopoda, gasteropoda-héj és 

 ammonites metszettel. Kövületek gyűjtése nem a legkönnyebb ugyan, de ennek 

 okát nem a kövületek gyér előfordulásában, hanem a feltárás hiányában talál- 

 juk meg. A kőzet felülete u. i. érdes a sok — kimállott — kiálló héjdarabtól. 

 Nemcsak apró, hanem nagyobb kövületek (brachiopoda, ammonites) metszetei; 

 is elég gyakran találhatók a felületen, de csak a legritkább esetben szabadít- 

 hatók ki. 



A fauna, mely részben saját, részben régebbi gyűjtések eredménye, kevés 

 fajból áll, de ezek oly jellemző szintjelző fajok, melyek teljesen elegendők a 

 szint pontos megállapítására. 



Hantken Arietites iavdecresceiis Hauek, Arielites cfr. mnliicostalus Hauer, 

 Terehratiúa mutahilis, Terebratula sp. fajokat említi, mely faunát gyűjté- 

 seim és vizsgálataim alapján a következőkkel egészíthetek ki : Nodosaria sp., 

 Frondicularia sp., azonkívül Crinoidea (pentacrinus) uyéltagok, valamint 

 fíolothuriá-k összetettebb mésztestecskéi. A Molluscák közül : Spiriferina alpina 

 Opp., Spiriferina sp. ind. (alpina (?) Opp.), RhynchoneUa MaLyasovszkyi Böckh, 

 Rhynchonella cf. plicatissÍDia Qv., Tcrebratula cí. punctata Sow., var. Andleii 

 Opp., Terehmlula cf. punctata Sow. var. ovalissima Qu., Terehraiida sp., 

 Waldheimia cf. mutahilis Opp.. Phylloceras sp, ind,, Arietites perspiratns 

 Wáhn., Arielites proaries Neum., Arielites cf. proaries Neum., Arietites sp. (a 

 proaHes Neum. alakköréböl). Arielites sp. ind. (nndticostatus (?) Hau.), Atracti- 

 tes liasicum Gűmb., rJractiies sp. 



Ezen fauna, illetve az ammonitesek alapján már most könnyű a szint 

 kijelölése. Az Arietites proaries Neum. az északkeleti Alpok alsó-liászának. 

 Psiloceras megastoma által jellemzett szint egyik jellemző kövülete ^ s az 

 Arietites perspiratus legnagyobb elterjedése is ebbe a szintbe esik.- Semmi 

 kétségünk sem lehet afelől, hogy itt is ezzel a szinttel van dolgunk. Eddigi 

 ismereteink szerint ez a szint épen a Magyar-Középhegység egy másik pont- 

 ján, nevezetesen a tatai Kálvária-dombon észlelhető.^ Azonos települési viszo- 

 nyaik, a fauna jellemző alakjainak közössége oly tények, melyek indokolttá 

 teszik, hogy e két képződményt korban és fáciesbeu is azonosnak tartsuk. 



Az alsó-liászrétegek látszólagos konkordanciával települnek a dachstein- 

 mészkőre, de hogy köztük bizonyos fokú eróziós diszkordancia van, mutatja 

 a liász tenger üledékének betelepülése a dachstein mészkő repedéseibe, amint 



* Wahner : Beitráge z. Kenutn. d. tief. Zonen d. unt. Lias otc. ; Beitr. z. 

 Pal. u. Geol. Östr. Ung. Bd. 4. 



Wahner: Zur heteropisclien Differenzienmjí d. alp. Lias; Vorhamll. der 

 k. k. geol. Reichsanstalt. 1SS6, pag. 16S. 



2 Wahner: Beitr. z. Kennta. d. tiof. Zoiion d. unt. Lias etc. ; Beitr. Pal. -/.. ii. 

 Geol. Östr. Ung. Bd. 6. 



•' KocH N. dr. : A tatai Kálváriadomb földtani viszonyai ; Földtani Közlöny,.. 

 XXXIX. köt. 



