432 ZIMANYI KAKOLY 



Magyar-Hermányt említik, amely község a Kakukhegytöl mintegy 1 1 kilomé- 

 terrel DNy-ra fekszik a Baróti patak völgyében. Bereithaupt még e vulkáni 

 eredetű hematitkristályok nagyságát különösen kiemeli ; mint lelethelyet Kő- 

 halmot (amit az erdélyi szászok Eepsnek neveznek) is említi, ez valószínűleg 

 tévedés, mivel innen az újabb kutatók, akik e vidéket geológiai és mineralo- 

 giai szempontból alaposan átkutatták, hematitról nem szólnak.'' Kevéssel ké- 

 sőbb AcKNER - már a közelebbi lelethelyröl és az előfordulási viszonyokról is 

 megemlékezik, a hematitkristályok szépségét pedig az elbaiakéval hasonlítja 

 össze ; Zephaeovich ^ szintén Ackner adatait vette át. Az előfordulást illetőleg 

 az első kimerítőbb közléseket saját tapasztalatai után Herbich * adja. Kristály- 

 tanilag Schmidt ^ írta le, iijabban Melczee '^ pontos mérésekkel a tengely hosz- 

 szát állapította meg, míg Kunz I.'' mágneses sajátságait vizsgálta meg ; Jahn, 

 Hassák** és Loczka® pedig chemiailag megelemezték. 



Az 1904-ik év tavaszán a lelet helyet én is felkereshettem, hogy ott a 

 Nemzeti Múzeum részére gyűjtsek ; azóta főképen dr. Semsey Andor úr aján- 

 déka útján sok és kiváló szép hematittal gyarapodott gyűjteményünk. Mivel 

 megfigyeléseimet bő és szép anyagon végezhettem, ScHMiDT-nek eredményeit 

 különösen az ikerkristályokon nyertekkel egészíthetem ki. 



HoFFMANN Géza bányaigazgató úrnak szívességét ezen a helyen is őszin- 

 tén köszönöm, amiért nekem a köpeczi lignit-bányáktól munkásokat bocsátott 

 rendelkezésemre, akikkel a szükséges mélyebb ásatásokat végeztethettem. Szán- 

 dékom volt az előfordulás helyén a szilárd kőzetig leásatni, hogy esetleg an- 

 nak üregeiben vagy hasadékaiban is megtaláljam a szép, nagy hematitkristá- 

 lyokat ; ez azonban csak nagyobb földmunkával és ácsolással sikerülne, mert 

 az agyagos talaj olyannyira omlékony, hogy nagyobb mélységre (IV'z — 2 m) 

 ásva támasztás nélkül már meg nem áll. 



A Kakuk-hegy hematitjának legnagyobb és legszebb kristályai egy barnás- 

 Törös agyagban (nyirok) találhatók, a ruely szárazon meglehetős laza, ellen- 

 ben ha nedves, összetartó, gyúrható, de vízbe téve csaknem rögtön szétesik, 

 amikor sokszor a leggyönyöiűbb hematitkristályok kerülnek elő. Hematit- 

 lemezkék és kristálykák töredékei a talajban a havasi legelő nagy területén 

 találhatók ; ahol gyep nem födi a termőföldet, úgyszólván mindenütt csillognak 

 a kis hematittáblácskák, különösen jól láthatjuk ezt a friss vakandtúrásokon. 

 Ugyancsak az agyagban vannak az erősen mállott, vörösesszürke andezit- 



* V. ö. KocH A. : Erdély ásványainak kritikai átnézete. Orvos-termószettud. 

 Értesítő. 1884. 9. Í280— 281. 1. 



~ M. I. AcKNEK : Mineralogie Siebenbürgens. Hermannstadt, 1855. 219. 1. 

 •^ V. V. Zephaeovich : Minoralog. Jjexikon etc. Wien, 1855. 1. 205. 1. 



* Erdélyi múzeumegylet orvos-természettud. Értesítője. 1881. 6. 301. 1. 

 •"• Ugyanott 1883. 7. 547. 1. 



'• Magyar Chemiai Folyóirat 1903. 9. 87. 1. 



' Neues Jahrb. f, Mineralogie etc. 1907. 1. 71. 1. 



« Vegytani Lapok. 1882. 1. 43. 1. 



^ Mathem. és természettud. Közlemények 1891. 24. 6. sz. 341 — 354. I. 



