434 , ZIMÁNYI KÁROLY 



Mint a legtöbb vulkáni hematiton a hargitain is az alakok száma nem 

 nagy, mindössze 13-at állapítottam meg ; ezeknek többsége a hematit leg- 

 közönségesebb alakjai és négynek kivételével a mesterséges hematiton is * elő- 

 fordulnak, 



e {0001} = {111} ^{0115} = {221} 



a {11 20} == {lOT} e {0112} = {110} 



r {1011} = {100} s {0221} = {111} 



d{10T2} = {411} 7r{1123} = {201} 



i/ {01 18} = {332} n (2243} ^ (31 1} 



7(01 16} = {774} X {1232} = {2lT} 



*y {4371} = {403}. 



ScHMDT hét alakot figyelt meg u. m- : c, o, n, /% e, s, j, Melczee pedig 

 még 71 másodrendű piramist. A három negativ rhomboéder i/{0lT8}, ^{0116} 

 és n (0115} erre a lelethelyre, á {1012} a vulkáni hematitra is ^i {4371} szkale- 

 noéder pedig a hematitra egyáltalában új. 



Minden kristályon fehsmerhetjük a bázist és az alaprhomboédert ; nagyon 

 közönséges alakok, amennyiben csaknem minden kristályon kifejlettek e (01T2} 

 és a {1120}; a többi alak gyakoriságát apadó sorrendben a következő táblázat- 

 ból láthatjuk. 



Az 50 megmért kristály közül 



Az uralkodó véglap sokszor még több cm^ nagyság mellett is tökélete- 

 sen sima, azonban jellegzöen rostos is a negativ rhomboéderekkel képzett élek 

 irányában ; de mind a két esetben, még a legnagyobb kristályoknál is a 

 tükörkép éles és egységes. A nagy táblákra r {lOTl} szerint nőtt ikreknél 

 nélaa a véglap kerülete gyöngén homorú s így a szélső élek látszólag kissé föléje 

 emelkednek. A rostozás nem mindig egyenletes, néha csak az egyik irányban 

 feltűnőbb ; előidézői c (01 12} keskeny vagy csíkalakú lapjai, amelyek azonban 

 maguk simák. Némely kristály véglapját tulajdonkópen c{0001} és e (0112} 

 süríí, lépcsős- váltakozása nagyon szabályosan felépíti, ilyenkor a véglap rész- 

 letei többnyire szélesebbek, mint a rhomboéderlapok (VU. tábla 12. rajzi. 

 Ugyancsak gyakori, különösen a nagy kristályokon, hogy e {0001} sima és 

 \i Í^OlTő} finoman rostos lapjai váltakoznak egymással (V. tábla. S. rajz és 

 VJ. tábla, 10. rajz). 



^ Geoth r. : Chemische Krystallograpliie. Tjei])zig, 190(1. 1. 105. 1. 



