HKMATiT A KAKUKHEGYROL. 



439 



A szabad kristályok közt gyakori kombináció c, //, ;■, a, n többé-kevésbbé 

 -szabályos rhomboéderes kifejlődéssel (VI. tábla, 1. és -2. rajz); vagy a {1120}, 

 vagy r {lOTl} nagyobb, az n {2243} sokszor hiányzik is, de ha jelen van mindig 

 mint keskeny esik, //{0lT5} gyakran lépcsősen ismétlődik a bázissal. 



Szépen kifejlett és jól mérhető ikreket csak a vörös agyagba ágyazott 

 nagy kristályokon figyeltem meg; a kőzetre nőtt ikrek ritkák, s ezek kifejlő- 

 désük miatt nem alkalmasak mérésekre, 

 csak a véglapon látható háromszöges 

 rostozás, vagy a két szomszédos egyén 

 fi {01 T5} lapjainak beugrószögei árulják 

 el az ikerösszenövést. Eöviden Schmidt* 

 is megemlíti az ikreket és két rajzot 

 is ad róluk, de méréseket nem közöl 

 róluk. 



A gyakoribbak a c {0001} szerint 

 alkotott ikrek, ezeknél az összenövés 



lapja mindig m {lOTO}, amellyel párhuzamos [c : r] él irányában sokszor elnyúl- 

 tak (Vm. tábla, 3., 4., 6. és 7. rajz). Nagyon hasonlók az Aetna vagy Stromboli^ 

 láváján képződött, továbbá a mesterséges hematiton '^ és a vele isomorph mes- 

 terséges chromoxydon * megfigyelt ikrek. Két egyén összenövéséből alakult 

 egyszerűbb ikreket a VIII. tábla 3., 4. és 5. rajzain láthatunk ; ilyenek elég 



23 24. ábra. A Kakukhegy hematitjá- 

 nak ikrei Schmidt ntáu. • 



1 Az idézett helyen 262. és 263. 1. XII. tábla 4. és 6. ábra. 



~ Ezen törvény szerint alkotott és az m {1010} szerint összenőtt ikreket már 

 Haidinger említi. Fr. Mohs : Treatise of Mineralogy. Translated by W. Haidinger. 

 Edinbourgb 1825. 2, 406. 1. 



« Zeitschr. f. Krystallographie 1892. 20. 568. 1. 



* Struevkr : Sulla forma cristallina deli' ossido cromico. Mem. Reál. Accad. 

 <l. Lincei. Classe di Sci. Fis. etc. 1888. (4.) 5. 519. 1. Tav. I. Fig. 22. 



29* 



