ISMERTETÉSEK. 459 



Sümeg vidékén ;28 km-re DNy-ra a csingervölgyi széntelepektől magá- 

 nyosan emelkedik a Sümegi- hegy és a Rendeki Csúcsoshegy platója. Sümegen 

 hiányzik az alsó krétát képviselő kaprotinás mészkő, hanem itt mindjárt a felső 

 krétával kezdődik a rétegsor, még pedig egy fehér, mintegy 50 m vastag 

 mészkő komplexummal, melyben számos Hippurites cornuvaccinum, Beonn ; 

 H. inaeqnicostatus, Münst., H. Gomviense, Douvillé felismerhető. Az e fölött 

 következő zóna egy körülbelül 15 m vastagságú márgacsoport, amelyből külö- 

 nösen a város északi végén lévő kútból, annak ásása közben temérdek gosau 

 tipusú kövület került elő, melyeket a Darnay múzeumban őriznek. Ezeket Papp 

 Károly határozta meg és közülök megemlítjük a következőket : Calamopliyllia 

 nmlticincía, Ess., Cyclolite>i dlipíica. Lam., C. discoidea, Lam , Pholadomya 

 granidosa, Zitt., Cyclas gregaria, Zitt., Tellina Stolirzkai. Zitt., Cuculaea 

 austriaca, Zitt., Lhnopsis calvus, Sow., Modiola sphenoides, Rss., Gryphara 

 vesictdaris, Lam., Turitelln disjuncía, Zk., Omphalia Keferstnni, Zk,. Acleo- 

 nella hrevis, D'Orb; Turbo gosaviends, Ess., Valuta erenata, Zk., Cerithíiim 

 cognaium. Zk. stb. E márgában vékony széntelepek is vannak. Végre befejezi 

 a sort egy kb. 160 m vastagságú felső szenonkorú márgás mészkő, amelyliől 

 a Parhydiscus Ncuhergensi^ Hauer és Irtoceraiirus Cripsii, Maxt. kerültek elő, 

 amelyek a felső szenonra (campanienre) vallanak. Az ez alatt fekvő, széntele- 

 peket tartalmazó márga és legalsó hippiirites-es mészkő ennélfogva, normális tele- 

 pedést feltételezve, a felső kréta mélyebb sintjeit (Túron, Cenoman) képviselhetik. 



Látnivaló tehát, hogy a Déli Bakony krétakorú üledékeinek részletes 

 szintezése eddig még nem volt keresztülvihető, sőt hogy ellenmondások (Papp K.) 

 is állanak fenn a gosau széntartalmú rétegcsoportjára nézve. Mindezeket a kér- 

 déseket véglegesen tisztázni csak akkor lesz lehetséges, ha majd a Nagybakony 

 sokkal teljesebb kréta területének pontos tanulmányozása is be lesz fejezve. 



Kenozoos képződmények. Míg a mezozoos képződmények konform 

 módon telepszenek egymásra, addig a harmadkori rétegek, takarók és parti 

 üledékek alakjában transzgresszióban vannak. Közíilök természetesen a pontusi 

 rétegek foglalják el legnagyobb elterjedésben a hegyek és rögök közti mélyed- 

 menyeket. És amíg a paleogén és régibb neogén rétegek a legfiatalabb vetődé- 

 sek által még érintve lettek, úgy hogy ezáltal különböző magasságokba "jutot- 

 tak, addig a szarmata és pontusi rétegek mindenfelől egyenlő magasságú, de 

 az előbbieknél mélyebb fekvésű partvonallal veszik körül a hegyvidéket, ami 

 azt jelenti, hogy inkább csak egységes kontinentális emeltetésben volt részük. 



Az e o c én szekciót illetőleg Böckh J. két szintet különböztetett meg, 

 úgymint egy alsót : a nummulitos mészkövet, (párisi durvamész, lutécien) és 

 egy felsőt : az orbitoidás márgát (priabonai bartonien). Ellenben Haxtkex M. 

 a nummulitok szerint három emeletet sorol fel a Bakonyból : 1. A félig 

 recés nummulitok (N. subreticulatae), 2. a pontozott és kiterült nummulitok 

 (X. punctatae et explanatae), 3. a sima nummulitok ^.\. lacvrs aut síiblaeves) 

 rétegcsoportjait. 



]. Az első rétegcsoport az Urkuti Ujhuta mellett volt egy régi szén- 

 kutató aknában feltárva; 1909 — 10-ben pedig kutakat ástak ezen rétegekben. 

 amelyekből temérdek kövület került napfényre. E rétegcsoportban alulról föl- 



