47 i ISMERTETÉSEK. 



a talajvíz színe alá; a normális kőzet felé fokozatos átmenetet alkot. Ezt kell 

 elfogadnunk, ha még a propilitosodásnál keletkező másodlagos ásványokat is 

 figyelembe vesszük. Pálfí azzal a nézetével, hogy a propilitosodás már a krá- 

 terben, vagy még mélyebben áll be, nem hozhatók összhangba az újonnan 

 kelétkezett ásványok. Részletesebben foglalkozik Schumachek dinamometamorf 

 elméletével, amelyet több nyomós oknál fogva szintén elvet. 



A propilitosodás és az ércelöfordulások közötti viszonyra nézve szerző 

 arra az általános felfogással (amely szerint a propilitosodás az érctelérektől 

 származik; és Inkey B. nézetével (amely szerint a propilitosodás az ércek for- 

 rása) ellenkező és ScHUMACHERével egyező eredményre jutott, hogy a propilito- 

 sodás a telérképződéstöl független és azt megelőző folyamat. A propilitos fiatal 

 arany-ezüst érctelérek keletkezésére nézve szerző az általánosan elfogadott 

 aszcenziós elmélet híve. Ezzel szemben Inkey B. azt mondja, hogy a telérkép- 

 ződésnél aszcenziós-laterális szekrécióról van szó, azaz hogy az oldó-bontó ténye- 

 zők aszcenzió iitján a mélyből jönnek, de hogy az érctartalom a mellékkőzetből 

 származnék s kilúgozás útján kerülne a telérekre. Ezt vallotta a mexikói kongresz- 

 szuson elhangzott előadásában és ezt hangoztatja később Pálfy M.-nak az 

 Erdélyi Érchegység bányáiról írt munkájára vonatkozó megjegy- 

 zéseiben ^ és ScHUMACHER, a rudai tizenkét apostol- bányatársaság aranyérctele- 

 pei és bányászata című munka ismertetésében ^ is, anélkül, hogy adatokkal 

 támogatná felfogása helyességét, liolott közben már az ellenkező nézet támoga- 

 tására adatokkal is rendelkezünk. Szerző még felhozza a laterális szekréció 

 ellen, hogy a mikroszkópi vizsgálatok szerint a kőzet elbomlása és a másod- 

 lagos ásványképződés kis téren belül történik, tehát a másodlagos ásványok a 

 primer ásványoktól nem messze keletkeznek. 



Kaoliiiosodás. 



Szerző ezen cím alatt nem a kaolinosodásról általában, hanem csak a 

 felsőkréta-tercier vulkáni kőzetek kaolinos elváltozásáról szól. A kétféle zöld- 

 kövesedésnek megfelelőleg kétféle kaolinosodást különböztet meg, melyeknek 

 következő főbb jellemzését adja : 



1. Kálcit-zeolitos kaolin osodás. 



Független minden ércelőfordulástól. Az ilyen kőzet halványzöld amtibolt 

 (friss kőzetben feketés-zöld) tartalmaz világosszürke, egészen szürkés-fehér alap- 

 ban. Mikroszkóppal az eredeti földpátoknak körvonalait még helyenkint meg- 

 ismerhetjük. Kendesen szürkés-fehér izotrcp anyag tölti ki, vagy szeriéit pik- 

 kelyek és kalcit észlelhetők benne. Az amfibol igen gyengén kettöstörésfí 

 anyaggá változott. Kalcit ebben is van. A zeolitok zavarosak és kalcitkéreg 

 vonja be őket. Szivacsszerű opálos kovasav, teljesen ép apatit és magnetit zár- 

 ják be a jellemző ásványok sorát. Az alapanyagba még helyenkint mikro- 

 szemcsés kvarc válik ki. A kőzet alkoholos metilénkéktől erősen színeződik s • 



1 Földt. Közi. 1912, 737. 

 - Földt. Közi. 1913, 216. 



