ISMERTETÉSEK. 475 



mosás után egy rész elszínteleuedik, tehát az anyagnak csak egy része kaolin, 

 míg a többi egy Al^O^-\)a.n gazdagabb ásvány. 



"2. Pirites kaolinosodás. 



Ezt mint az ércelöfordulások közvetlen mellékkőzetét és attól függetle- 

 nül a pivites impregnációs övekből említi. 



Altalános jellemzés : Színes elegyrészek : amfibol, piroxének már csak 

 egyes helyeken ismerhetők fel. Biotit itt is a legjobban ellentáll, Zeolitok tel- 

 jesen hiányzanak, a kalcit is nagyon gyérül s a hol meg is jelenik, ott későbbi 

 eredetű. Leukosén titánit nagyobbrészt rutillá alakúit. Alunit, gipsz, kvarc, 

 opál még a megfigyelhető ásványok. Jellemző, hogy a földpátok is a kaolinnál 

 Al^O^'han gazdagabb anyaggá változtak. Pirit nagy mennyiségben elterjedt. 



Ezzel kimutatta, hogy a kétféle propilitosodás átmehet a megfelelő 

 kaolinosodássá. A kettő közt a különbség csak az, hogy a pirites kaolinosodás- 

 nál több szabad kovasav válik ki s így AhO ^-ha,n gazdagabb anyag keletkezik, 

 mint a kálcit-zeolitos kaolinosodás esetében. 



Szerző a kaolinosodást az érc keletkezésétől független folyamatnak tartja 

 s benne csak a propilitosodás intenzívebb fokát látja. 



Kvarcosoílás. 



Ezt szerző Verespatakon, Nagyágon és számos helyen Szerbiában a 

 helyszínén is tanulmányozta, míg több lelőhely anyagát csak mikroszkópi 

 tanulmány tárgyává tehette. A kvarcosodott kőzet alábbi jellemzését adja. 

 Makroszkóposán csak a primer kvarc látható, amely rendkívül finomszemíí 

 másodlagos kvarcba van beágyazva. E kétféle kvarc már kézi példányokon is 

 megkülönböztethető. A primer kvarc zsírfényü, laposan kagylós törésíi, a sze- 

 kundér pedig érdes felületű. Mikroszkóppal még nagyobb eltérések észlelhetők. 

 A primer kvarc sokszor határozott bipiramisos körvonalakat mutat ; üveg- és 

 folyadékzárványok sem ritkák benne ; idegen ásványok hiányzanak. A szekun- 

 dér kis kvarc szemecskék szélei egymásba nyúlnak ; üvegzárványt nem tartal- 

 maznak, de igen gyakran apró szericitpikkelyekkel és kaolinos anyaggal teltek. 

 A kőzet kvarcosodása rendesen az alapanyagban indul meg és sokszor csak 

 néhány kaolin-szeri cit foszlány marad meg az eredeti kőzet földpátjábóL 

 A kvareosodással arányban nő a kőzet keménysége. 



Verespatakon is a kemény és a lágy dácit közötti különbséget úgy magya- 

 rázza, hogy a felérek közvetlen szomszédságában intenzívebben kvarcosodott a kőzet. 



A kvarcosodást összehúzódás által keletkezett csaknem meredek hasadé- 

 kokon feltörő íí^'S-t, SO^-t és SO^-t tartalmazó gőzök és vizes oldatok okoz- 

 zák, amelyek a mellékkőzetet erősen kilúgozzák, miáltal a kovasavtartalom 

 mint kvarc kiválik. Ennek bizonyítására kvantitatív vizsgálatokkal kimutatja, 

 hogy a kvarcosodott tömegekben a kovasav gyarapodása csak látszólagos, mert 

 ha figyelembe vesszük a térfogati viszonyokat, úgy a normális andezit még több 

 kovasavat tartalmaz az elkvarcosodottnál, tehát a kvarc az anyakőzetből származik. 



Végül szerző a befejezésben a főbb eredményeket újból formulázza. Ezekből 

 a következőket tartottam szükségesnek az ismertetés keretébe felvenni : 



