I>' HZUNrAUII l'AMAS 



orvos volt, kéHÖbl) pedig Pozsony sz. k. városábaii telepedett le. Anyja 

 Deitsih Vilma Pesten született. Árva lányka volt. Szülei testvéri i 

 egymásután lialtak cl a pusztító kolerajárványban. A mint hallottam 

 BücKH Ai.DKKTNió fellünöcn melegen úrzo, okos ós vidám kedélyű nö 

 volt. Gyors felfogása, világos észjárása és szilárd jelleme kiválóan ké- 

 pesité őt gyermekei nevelésére. Jínob fia sokban reá hasonlított. Idő- 

 sebb nővére Pauuna, Szi.üukk Gusztáv előkelő és tekintélyes pozsonyi 

 gyároshoz ment férjhez. Ocscse Béla igen képzett és keresett orvos 

 volt Pozsonyban. Böckh JXnos zsenge gyermekkorát anyja gyöngéd és 

 szerető gondozása alatt Somorján töltötte. Itt végezte az elemi iskolát 

 is. Mint igen eleven és szemes fiúcska élte át a magyar szabadságharc 

 lelkesítő napjait is. Sok érdekes kis élemény és megfigyelés maradt meg 

 emlékezetének igazán dús tárházában. Az ISiS — l!-i4'.) iki időből bizal- 

 mas körben, gyakran mondott el egy-egy érdekesebb eseményt s azt 

 olyan élénken, elragadó színekkel és hűséggel adta elő, hogy hallgatói 

 figyelmét teljesen lebilincselte. 1850-től l!S54-ig a pozsonyi kir. főgimná- 

 ziumban tanult, ISöl ö.')-ben egy évre, főképen a rajzolás alaposabb 

 elsajátítása végett ugyanott a főreáliskolába lépett át. Katonai pályára 

 készülvén, az 18.")5-ik év őszén, atyja a krems-i mérnökkari (genie) 

 iskolába adta. Itt tanult IS.",S-íg. Tornászás közben azonban lábáttörte 

 B meggyógyulván, a katonai pálya folytatása beljett. még 18."jS őszén 

 a Selmecbányái bányászati és erdészeti akadémiára ment. A Selmec- 

 bányái akadémiát I8ö8— ls6i*-ig, mint rendes ösztöndíjas bányászati 

 hallgató látogatta s lS('>:2-ben hagyta el, a szabályszerű oklevelet meg- 

 kapván. Szorgalmával és tehetségével, valamint egyenes, de tapintatos 

 fellépésével nemcsak tanáiai bizalmát és elismerését nyerte meg, hanem 

 hallgató társaiét is. Selmecbányán abban az időben élénk és pezsgő 

 volt az élet. A politika és társadalmi élet egyre jobban mozgó s Pest- 

 ről kiindulí) huUámgyűrüjének fodrai különösen ottan emelkedtek ki, a 

 hol főiskolák voltak, a hol már érettebb és férfiasodó ifjúság képezte a 

 hullámok gerincét. Selmecbányának akkor még a német előadási nyelv 

 miatt meglehetősen nemzetközi társadalmi élete és színezete volt. Ez 

 adta meg az ottani akadémiai élet egészen sajátságos jellemét. Az álta- 

 lános <iBurschenschaft''-on kivül, a melynek az összes akadémikusok tag- 

 jai voltak, minden nemzet, még egy külön "Landsaiannscbaftu-ot is tar- 

 tott fenn, a melyek ünnepélyes alkalmakkor, mint például karácsony- 

 estén és újévkor egymást meglátogatva nagy felköszöntökkel szilárdí- 

 tották meg a jóbarátságot, az egykor oly bites bányászati szellemet. 

 A német, olasz és magyar hallgatóság szabad gondolkozásával és irány- 

 elveivel az osztrák rendőri intézmény sehogysem tudott megférni és 

 elnéző lenni. Súrlódások és kellemetlen természetű összekoccanások 

 igen gyakran ismétlődtek. Ilyenkor Böckh János, mint a "Magyar tár- 



