Ki tM SZOKTAUII lAMAK 



természetű fülylau, ii kis ^eulój^iis csnput vi'Zt'töji; lett. Éles látású 

 felvevötérképezö geoIÓRUsnak l)izoDyult., de nagy szeretettel foglalkozott 

 paleontológiái tanulmányokkal is. Erős, egészséges szervezető és igény- 

 telen termébzete a legfarasztónb es iigneliezebl) külső munkára is ké- 

 pessé tttte. Hogy a ni. kir. föliltniii intézetnél végzett, úgy mondjam, 

 korszakot alkotó munkásságát lehetii rövidre 8zal)va átte- 

 kintlu'ssük. legcél szer übt) azt két részre osztani. .\z első 

 felkarolja a belépésétől, lSC.8-tól 18S:2-ig, azaz az intézeti igazgatóság 

 átvételéig tartó időt. \ második 18S:í-töl l'JU8-ig, azaz a nyugalomba 

 való visszavonulásig fog működésével foglalkozni. 



Á) l'gy tartom, hogy IJíieKH János életében az clsó' szakasz volt a külső 

 mnnkilra és tudományos működésére a legvirágzóbl). Férfikora java éveiben 

 családi nagy boldogsága éltető erejének és a nemzeti életben megindult erő- 

 teljes, friss, robatuos árambit befolyása alatt. a mikor egy népnek félszoba- 

 dúlt akaratereje, elnyomott, elburkolt fulyását elbagyva, mint a gátját áttörő 

 hegyi patak, hullámozva és gyors futással igyekszik betölteni a már-már szá- 

 radásnak indult medrét, mondjuk az újjá alakulás első idejében : ösmerve 

 természetét és jellemét, köunyeu megérthető az ő nagy tevékenysége is. Itthon 

 a munkatér olynn uj, nagy és szabad volt, hogy a hivatásos geológust a lel- 

 kesítő szép feladat egészen msigával ragadta. Mindjárt kezdetben nagy időt 

 fordít a geológiai, térképezési munkára és 18G9 187á között Veszprém és 

 Zala vármegyében a Bakonyhegység déli részében, majd Zalaegerszeg Sárvár 

 vidékén: ls73tól 187(;-ig Baranya- és Somogy vármegyében, lent a Dráva 

 folyóig, Báttaszék és Pécs város vidékén, valamint Mosón vármegyében a 

 Fertőtó környékén végzett geológiai részletes térképezési munkákat. 187.") ben 

 az intézeti ignzgatósájí megbizasából még Pécs város vizellátásának tanulmá- 

 nyozásával is foglalkozik. Ebben az időben jelentek meg jóformán legértékesebb 

 munkái is és pedig a m. kir. Földtani Intézet Evkönyvében. A Bakony déli 

 részének földtani viszonyai cimíí, feltűnő rövid időben (1872—1874.) 

 megirt két részből álló munkájában irodalmi tanúságát adja geológiai nagy 

 tudásának és munkaképessegének. Éles szemmel megállapítja a még akkor 

 elég vad és elhagyott Déli-Bakouy geológiai felépüléaét. Különösen ki kell 

 emelni az ottani triász geológiai szintájaiuak felismerését és osztályozását, 

 a mely annyi idő múlva, — sokkal kedvezőbb körülmények közötti kutatások 

 és vizsgálatok után - mai napig is helyesnek bizonyult. 187ü-ban megjelenik 

 Pécsváros környékének földtani és vizi viszonyai című, a város 

 vízellátására vonatkozó terjedelmes tanulmánya. Derék és alapos hidrogeológiai 

 munka, a melynek igazságai Pécs város legújabb vízellátási munkálatainál is 

 bebizonyultak. Pécsváros köztörvényhatósága a közönségnek megbízásából 

 forró köszönetet mond Böckh jÁNosnak a vízellátás ügyében való felejthetetlen 

 működéseért. A Délí-Bakonyra vonatkozó közleménye tudományos eszmecse- 

 rére is ad alkalmat. Hantken Miksa, az intézeti igazgató egyik akadémiai 

 értekezésében, nem egészen ért euyet Biíckh J.vnos megfigyeléseivel és meg- 

 határozásaival. Erre Böckh « Megjegyzések stb.» címen válaszol és álláspontját 



