NAGYSUni BÚCKH JÁNOS KLKTK KS MUNKÁLKODÁSA. 17 



tisztíizza, 1877-töl 1 SS l-ig a Krassó-Szöréu v i Közó p li egy ségben fog- 

 lalkozik a földtani részletes felvétellel. A neliezeu liozzáféi-hetö, vad vidéken 

 gj'akran hónapokon át sátorból végzi munkiiját. Küzd a mostoha helyi viszo- 

 nyokkal és tórszini nehézségekkel. A geológiailag kevéssé ismert vidéken kaía- 

 pá'-scsal és térképpel kezében oldja meg a nehéz kérdéseket. Behatóan foglal- 

 kozik a kristályos palák osztályozásával s három elég élesen elválasztható 

 csoportot választ ki. Ez?el a nagy tenileten és nagy tömegben előforduló 

 kőzetek sztratigratlii elhelyezését is teteme^on megkönnyíti. 



A m. kir. földtani intézet lelkes kis munkáscsapatja pedig igen szerény 

 viszonyok közt és a kezdet annyi nagy nehézségeivel szívósan megküzdve, tisz- 

 teletre méltón halad előre. Közlemények, térképek sürün adnak munkásságuk- 

 ról tanúbizonyságot. A gyűjtemény és könyvtár egyre szaporodik. 



De azért a belső életben haj van. Az intézeti igazgató és a tagok nem 

 értik meg egymást. Ebből ellentétes nézetek élesednek ki és az állapot már- 

 már tarthatatlanná lesz, a mikor igazán épen a kellő időben Hantken Miksa 

 átlép a tudomány egyetemre tanárnak és a m. kir. földtani intézet igazgatója, 

 az egész testület nagy örömére és megelégedésére Buckh János fögeológus 

 lesz. 1882 januárius hó SG-ikán veszi át az igatóság annyi nagy és nehéz 

 gondját. 



li) Mostan kezdődik Bockh János működésének második szakasza, a 

 melyben munkásságát jóformán egészen az intézet vezetése foglalja le. Még 

 élő kartársai, barátjai és családja tudják legjobban, hogy minő munkát végzett 

 az első években. Keggeltől késő estig rendezte nz intézet ügyeit, de azért 

 1882 — 189-2 között, tehát még tiz évig, hivatalos elfoglaltsága mellett is, szabad 

 idejében Krassó-Szörény vármegyében felvételeit folytatta és be is végezte- 

 Ez a fárasztó nehéz munka volt az ő pihenése. Az 188.5. és 1880. évben a 

 székesfőváros Dunabalparti végleges vizmü kérdésének megoldása ügyében u 

 várostól Éra fekvő vidék hidrogeológiai viszonyait tanulmányozta. Szakértői 

 véleményét Írásban nyújtotta be s ezért a főváros törvényhatósági bizottsá- 

 gának köszönetében és elismerésében részesült. Böckh János munkásságának 

 leghűbb krónikája az a 25 igazgatósági jelentés, a melyben 1882től 

 1907-ig, tehát 25 éven át az intézet tevékenységéről beszámolt. Ebből látjuk, 

 hogy a nehéz időben a lelkiismeretes vezetés mennyire igénybe veszi. Tudo- 

 mányos munkák helyett, most már sajnos kiállítási, kongresszusi jelentések 

 és megemlékezések kerülnek ki tollából. Csak mintegy ki-ki csillanó fénysugárt 

 említem fel, hogy lSS8-ban értékes kis közleményében mutatja ki először és 

 biztosan, kövületek alapján Krassó-Szörény vármegyében a triászt. 1894. és 

 1895-ben jelenik meg a Máramarosi Izavölgyi és Háromszékmegyei 

 Sósmez ö kőolajelőfordulását igen bőven tárgyaló két nagyobb munkája, a 

 melylyel a hazai kőolajkutatások irodalmát indította meg. 1896-ban a m. kir- 

 pénzügyminiszter megbízására Galícia kőolaj eljövetelét tanulmányozza. 1898-ban 

 Gesell Sándor intézeti főbányatanácsos közreműködésével, megszerkeszti a 

 Magyar korona országai nemes fém, érc, vaskő, ásványszén, 

 kősó-előfordulási térképét és a hozzá való magyarázót. 



A m. kir. földtani intézet pedig ezalatt rohamosan fejlődik tovább. 



Földtani Küilüny. XL. kot. mo. ^ 



