^i !>' HZONTAOII TAUÁ8 



UBpitAnyRi'ifjt.'iI nyort hivatalos íb 0{;y('-l> adutok nyoui&n, l>AnyakapitáiiyKági 

 koriilott'k szerint összi-állitottúk Iíöckh Jákos és (írskll SíIndob. (Kgy tér- 

 képpel.) A Magyar kir. KöMtani Intízot kiadványai. 



18!(8. Die in Hetricb steliundin und i ui AufsohluBBo beg r ' ' f c u f n 

 Ij a g e r s t ii 1 1 c n t o o K d o 1 ui e t a 1 1 e n, I''. r z e n, K i s e n h t e i n t n, M i n e r a I - 

 kolilen, StoinRftlz und andercn nntzbaren Mioeralien aufdeui 

 Territórium der Lánder der ungarÍBcben Krone. Nach den von 

 den kgl. iing. Bergbauptniannscliaftcn erbaltenen iimtiicben und andorcn Patoii 

 nach don HoiKlinui)tiiianiisc-haftlicheii Üezirken zusaiuiuenfjcBtolt von Joiunn 

 HücKH un<l Alkxandek (íksgll. Mit einer Karto. Publikationen der kg), ung. 

 (ieologiscbcn Anstalt. 



lüiKi. A Magyar királyi Földtani Intézet. Darányi Ionác, FöldmfveU'sügyi 

 M, k. Miniszter rucgbízásábiil Írták Iíöckh .Iános és Szontaoh Tamás. 

 — Die königlicb ungarischo (ieologische Anstalt. lm Auftrage doB 

 kgl. un>i;. Aekerbaumiiiisters Ic.naz von Dabányi geschrieben von Johann 

 |{öi;kh und Thomas von Szontaoh. 



lí) TKRKÉPKK. 



Tudvalevőlef; a magyar királyi Földtani Intézet fennállá-sának i>lső 

 14- évében a Dunántúlt egészen felvette és térké])ezte. E nagy nninkában Höckh 

 JÁNOS az 1868 — 1870. évek folytán 1!)4 négyszogmérföldnyi terület geológiai fölvé- 

 telével vett részt. Fölvételeit a következő lapok (mindig az I : 144,000 és mértékű 

 speciális lapokat értve) foglalják magukban. 



I. Budapest vidéke: a (1. 7. jelű osztálylapnak Voed része (a keleti s 

 részben északi szegély) = L^-SOCl mérföld. 



'i. Tata és Bicske vidéke: az F. 7. jelű osztálylapnak - » ed része (a dél- 

 nyugati szegély) = 7-68 □ mérföld. 



3. Sárvár- JAnosháza vidéke: a D. 8. jelű osztálylap egészen = 34-56 n 

 mérföld. 



4. S ü m eg -Z a 1 aeg er s z eg vidéke: D. í). jelű osztálylaj) egészen .'?4oflD 

 mért föld. 



5. N agy váz 80 n y - Tihany vidéke: az 1'.. 9. jelű osztálylaj) (a délkeleti 

 zeglet kivételével) csaknem egészen = 33'60D mértföld. 



6. Pécs és Szekszárd vidéke: az F. II. jelű osztálylapnak ■'• n-od része 

 (a déli és keleti részek l = I!)-2üa mértföld. 



7. Mohács vidéke: az F. 12. jelű osztálylap ' n-ed része (az északnyugati 

 sarok) = 3-84D mérföld. 



8. Légrád vidéke: a |i. II. jelű osztálylap ' B-ed része (a délkeleti sarkal 

 3-84.a mérföld. 



9. lielovár vidéke: a D. 12. jelű osztálylapnak magyarországi része a 

 Dráva folyóig; a lapnak északkeleti sarka = mintegy rSfiC mértföld. 



10. Kaposvár és Bűkkösd vidéke: az K. 11. jelű osztál3'lapnak * i-ed 

 része (déli harmada) = 10-52D mérföld. 



II. Szigetvár vidéke: az K. 12. jelű osztálylapnak magyarországi a Dráva 

 folyóig terjedő részt, kereken mintegy 24'96D mérfiilil. 



12. Magyaróvár vidéke: a D. f>. jelű osztálylap északnyugati részén, 

 Nczsider, Parendorf, Bruck és Gátba környékét, kereken +□ mérföld. 



Két nyáron résztvett a dunáninneni részek geológiai felvételében is, a inidőu 

 a wieni geológiai intézethez \olt beosztva. F.z alkalommal lS().--ben, a 



