3Í TIMKÓ IMItK 



zetek IvuDBzeDtniiklóe és Alsódabas vidékéről" címen jelen- 

 nek meg IDOl-ben. Ezt követik iOdÖ-ben «Az Öreg Duna mentéről'; 

 190<'i ban "A Duna job li piir tj áról és T'jbartyán vidékóröN ; 

 í'.tUTbin dlrsB, Czegléd ós Orkeny közötti torületröl"; továbbá 

 "Nagykőrös, Lajosmizse és Tatárszentgyörgy közötti terü- 

 letről" a Földtnui Intézet \\.\i Jelentéseiben megjelent munkái. Kéz- 

 iratban maradt az i'.IOs. évi felvételeinek eredményeit összegező «Agro- 

 geológiai jegyzetek Baracspusztu, Ladánybene és Tatái- 

 szentgyörgy vidékéről* című munkája, továbbá jegyzetekben hagyta 

 reánk utolsó, 11(00. évi országos felvételi munkáját a oSebes-Körös 

 völgyének talajviszonyairól". Munkái német nyelven is meg- 

 jelentek a Jaliresberichte der kgl. ungar. geologischen Anstalt lí)(l5 — 

 lí)<l8-iki köteteiben. Ezek mindegyikében értékes geológiai s talajisme- 

 reti megfigyelési adatok vannak lefektetve. Ezeket az adatokat mind- 

 azok, kik Alföldünk fölötte változatos talajviszonyaival, nem egyszerű s 

 meg korántsem teljesen tisztázott geológiájával foglalkoznak, kellő ér- 

 téke szerint fogják becsülni. I!t02-ben Liffa Aukki, és társaságomban 

 részt vett az Eesedi láp agrogeológiai felvételében, melyről szóló munka 

 «Az Eesedi láp agrogeológiai viszonyai" címen lí)Oő-ben a 

 Magyar Királyi Földtani Intézet Évkönyve XIV. kötetében jelent meg, 

 németül pedig <iÜber die agrogeologiscben Verhiiltnisse des 

 Eesedi Láp" címen a Mitteilungen aus dem Jahrbucbe der kgl. Ung. 

 Geolog. Anstalt XIV. Bánd. ö. füzetében, 19ü<i-ban. 



Fáradságot nem ismerő buzgó munkatársunk volt ebben a közös 

 vállalkozásunkban is úgy kint a felvételeken, mint bent a laboratóriumi 

 munkánál. Figyelemreméltó cikké jelent meg a Földtani Közlöny XXXV. 

 kötetélien lí)().j-ben A ta laj alkotó részeinek csoportosításáról. 

 a melyben Atterberg Albert svéd pedologusnak munkálata nyomán hazai 

 talajaink liziküi elemeit amazével egybevetve csoportosítja. Az 1007-ik 

 év telén rövid idei külföldi tanulmánj^uton volt, a mikor is Bécs. Prága, 

 Möckem, Halle, Berlin geológiai- és gazdasági múzeumait és talajisme- 

 reti laboratóriumait tanulmányozta. Nagy örömmel és lelkesedéssel indult 

 útjára, amelyről jelentésében a többek között így emlékezik meg: 

 ('Közvetlenül átérzem az ilyen kiküldetés nagy hasznát, mert hisz a 

 közvetlen szemlélés hatása alatt nemcsak a látókör tágul, hanem az 

 itélö képesség is nagyban fokozódik. Két olyan tényező nyer tehát tápot, 

 amelyek nemcsak a személyre, hanem az intézményre is nagyfontos- 

 ságúak. » 



Munkásságának jelentős részét tette a Földtani Intézet összes ki- 

 adványai, továbbá a Földtani Közlöny németnyelvű részének szer- 

 kesztése. Fáradhatatlan volt az a buzgalom, amelylyel e reá bízott 

 terhes munkát végezte. Fordításaiban nem a lélek nélküli egyszerű át- 



