ISMERTETÉS. 37 



Végül LóczY Lajos dr. a Magyar Földrajzi Táraasúg eluöke szólalt föl. 

 Igen érdekesnek találja a hallott fejtegetéseket, különösen ö, a ki a szóbaa- 

 levó' vidékeket már közel negyvon esztendeje ismeri, hisz itt van a szükobb 

 liazája is. Sawicki magyarázalaiuak nagy részével teljesen egyetért. Neveze 

 tesen mindazt a mit a Hargitáról és a Gyergyói fensikról mondott, egyetemi 

 előndásaiban már évek óta úgy adja elő, mint azt most hallottuk. Bizonyos, 

 hogy a Ilarijita, Jáva szigetéhez hasoulóau, a vulkáni kúpok egész sorából 

 épült fel s hogy a Keleti Kárpátok folyói valószíüüleg felső folyásai voltuk 

 azoknak a folyóvizeknek, amelyek már a Hargita nyugati lejtőjén erednek. 

 Az andezit kitörések előtt tehát kelet nyugati hidrográfiai irányok uril- 

 kodtak. 



A Maros völgy terrapzait illetőleg Lóczy tanárnak alapos két- 

 ségei vannak s valószínű, hogy SAWicKinak a Maros völgyéről adott elmés 

 loirása erős megfigyelési hibákból támadt. A miként Cvxjic sem nyújtotta hü 

 képét az Al-Duna szorosának, úgy SAWiciunak a Maros völgyéről adott leirása 

 sem fogja megállani a helyét. Lóczy elnök már 187G-ban megírta a Maros- 

 völgy Dobra-Paulis közutt levő szakaszának a morfológiáját. A vita továiibi 

 folyamán azt a kérdés veti föl, vájjon milyen paleogeogratíai s fizikai körül- 

 mények között keletkezhettek a hátságok s a rajtuk levő kavicstakarók. Lóczy 

 maga azt liiszi, hog\' ezek a széles, kiterjedt kavicsterületek, óriási törmelék- 

 kúpok gyanánt csak igen száraz, sivatagi klima alatt, a hegység peremén 

 keletkezhettek. A pontusi sekély tó eltűnése után a fiatalabb pliocénban 

 vagy az ó-pleistocénben Magyarországon és az Erdélyrészi Medencében konti- 

 nentális, sivatagi klíma uralkodott s az erdélyrészi területnek nem volt le- 

 folyása. 



II. Gaál István dr. dévai föreáliskolai tanár, ez az éJesszemű kutató, a 

 Magyar Földrajzi Társaság f. é. februárius hó 24-iki s-zakülésén a Marosvölgy 

 geológiájáról tartott igen érdekes előadást. 



Bevezetésül megjegyezte, hogy a cím csak annyiban födi előadáának 

 tartalmát, a mennyiben a Marosvölgynek dévai szakasza a mai Maros geo- 

 gráfiai kialakulásának egyik legfontosabb kulcsa. Tulajdonkép tehát csak a 

 dévai szakaszról szól, amelynek viszonyait hat éven keresztül pontosan meg- 

 figyelte. A környék sztratigrafiai viszonyainak tárgyalásánál a karbon (?) 

 fillitet, mint legrégibb képződményt ösmertette legelső sorban, amelyhez 

 azonos kora porfiroidok és mészkövek is számítandók. Ez a képződmény 

 a Maros mindkét partján kimutatható, míg a korban legközelebb álló képződ- 

 mény, a melafir (triász) csak a Csetrás területen van meg. Épp úgy a tithon 

 szirtes mészkő, valamint a kárpáti homokkő (neokom) is csal; a 

 jobb parton nyomozhatok, ugyancsak a melafir hasadék mentén. A ceuoman 

 homokkövek azonban a balpartról — a hol tekintélyes elterjedést mutatnak - 

 átterjednek a jobb partra is és úgy a térképen is igen jól szemlélhetűvé teszik 

 azt a földszorost, amely a tercier tengereknek, a közép és felső miocén ko- 

 máknak, ezen területen gátat szabott Nv-felé. Mert amint tudva van, a har- 

 inailkor első felében a Csetrás és Pojaua-Kuszka közcitti terület száraz volt 3 

 csak a k. miocén tenger hatolt egészen az említett gátig ; a aziirmatii brakviz 



