SitAKÜLKSKK. 69 



fiatalabb képződmény, a melyet belyeuUint az andezit áttörések metauioifízáltak ; 

 de sem településüket tekintve, sem a belőle kikerült kövületek alapján nem lehet 

 elválasztani a fölibe települő n'tegektöl, a melyek a. niedit. korúak. Ezek közül az 

 első csoport terrigen homokkövekből áll. a melyre ismót tengeri eredeti j.'il jelleg- 

 zett a. medit faunát tartalmazó rétegek települnek ; a melynek egyik faciesét a 

 Lmgula Swessi Dréqer gazdagsága jellemzi. Majd ismét térszínváltozás következik 

 be s az így kialakult szárazföldön keletkeznek a széutelepek, a melyek különböző- 

 sége ismét az életviszonyok változatosságára utal. 



A széntelepeket még a mediterrán jellegű, tengeri eredetű rétegek fedik, de 

 ez a tenger csakhamar kezd visszavonulni s lépé.sröl-lépésre hátrál a f. mediter- 

 rántól kezdve, ellentétben a wieni medencével. A Karaues kitörése a vázolt első 

 szárazföldi korba esik, de a kitörések javarésze a l'elszin alatt maradt lakkolitok 

 alakjában. .\ főtörések kora a f. mediterrán kezdetére esik, de későbbi korú törése- 

 ket is észlelni a f. mediterránkorú képződményeken. Sőt a bazalt feltörési vonula- 

 tok alapján fiatalabb törések is következtetbetök. Ezek a törések ajiróbb darabokra 

 szaggatták a széntelepeket s részint vetödési árkokba sülyesztették, részint a 

 horsztokra emelték. Az utóbbiak javarészét eltávolította az erózió, hacsak a rátele- 

 pült bazalttakarók meg nem védték. 



á. Vad.ísz M. Elemér a «K őzé p hegység dunáuinneni szigetrögei- 

 nek geológiáján cimen szólt. Ennek az előadásnak bő kivonata a Földtani 

 Közlöny egyik legközelebbi számában fog megjelenni. 



J910 jaiiuiiriuí: 1-2-ch. — Elnök : dr. Koch Ant.\l. 



Előadások: 



1. Kéthlv Antal az ISIO januarius I4-i móri földrengésről 

 szólt. Előadása teljes szövegében a FöMtani Közlöny legközelebbi számában fog 

 megjelenni. 



LóczY Lajos örömét fejezte ki a hallott előadáson, s felhívja a figyelmet arra, 

 vájjon az alföldi, nevezetesen a kecskeméti földrengések nincsenck-e szintén ilyen 

 tektonikai vonalakhoz kapcsolva. • 



á. A szakülés második pontja a Társulathoz beérkezett, Magyarország 

 posztglaciális klímaváltozásairól tárgyaló fejtegetések bemuta- 

 tása. A stockholmi XI. nemzetközi geológiai kongresszus előkészítő bizottsága 

 ugyanis felszólítást küldött a Mh. Földtani Társulathoz, hogy gyűjtsön adatokat 

 Magj"arország posztglaciális klímaváltozásainak bizonyítására. A Társulat titkársága 

 enuck értelmében körlevelet bocsátott ki, a melyre Horusitzky Henrik, Koch 

 Antal, Kormos T., Lóczy Lajos, P.\vay-Vaj.va Ferenc, Posewitz T., Schafarzik 

 Ferenc, Treitz Péter küldtek be rövidebb-hosszabb elaborátumokat. Többen a fel- 

 soroltak közül — Koch Antal, Pávay- Vájna Ferenc, Posewitz Tivadar, Schafar- 

 zik Ferenc glaciális nyomokról adnak számot. A szorosabban a tárgyra vonatkozó 

 jelentéseket az előadi') : Koumos Tivadar bemutatja a szakülésnek. 



Horusitzky Henrik egyszerű kortáblázatot adott be, melyben a pleisztocént 

 a fauna alapján felosztja szakaszokra s ezeket egyenkint megint több alszakaszra. 



LóczY Lajos szerint azok a bizonyítékok, melyeket eddig a lerakodások idejé- 

 nek száraz vagy nedves volta mellett felhoztak, kétséges értékűeknek bizonyultak. 

 A klímaváltozások megállapításánál az cmlősmaradváuyokra, molluszkumokra s a 

 tőzegtelepek növényeire kell különös figyelemmel lennünk. A klímaváltozások fő- 

 okául, legalább is a glaciális és interglaciális időben ujabban nem 'bl csapadék, 

 hanem a hőmérséklet ingadozását tekintik. A közvetlen ok azonban mégis csak a 

 nedvesség ingadozása. A glaciális jelenségek tanulmányozása Lóczy szerint igen 



