AZ IS 10 JANUÁRIl'S 14-IKI MÓRI FÖLDRKNOÉS. 135 



temi tanács aláírásával el is küldeteti az, ama luegjegyzcssel, hogy kérik a 

 jelentós kiadását, mert egész Eun)pa érdeklődéssel viseltetik az észlelt és leírt 

 jelenségek iránt. Bécsben is nagy feltűnést keltett ezen földrengés, mert ott 

 is érezték, s még a cs. kir. természetrajzi kabinet direktora Schreiber, a cs. 

 kir. termények kabinetjének direktora \Vidmasnstátten azt az utasítást kapták, 

 mihelyt ráérnek lehetőleg Tomtsányi és Iútaibel ('tudományokról és 

 jeles tevékenységükről hiresD tudósokkal együtt menjenek lo a Csóka- 

 hegy tüzét, illetve annak kérdését kutatni. A Helytartóság nem adta ki a 

 jelentést, de mint látjuk négy év múlva mégis megjelent az, az egyetem ki- 

 adásában. Eme munka iránt már a kortársak is nagy elismeréssel voltak, 

 amit bizonyít a Tudományos Gyűjtemény ISlli. évi III. kötet 134 — 

 145 oldalain lévő cikk is, amely egy az osztrák császári birodalom ISlö - 1816. 

 évi irodalmáról ii'ott munkát tárgyal és felemlíti, hogy a szerzőnek nincs 

 igaza, amidőn szegénységgel vádolja természettudományi irodalmunkat, s hogy 

 helytelenül járt el tanúsítja, hogy az oly kiváló müvet mint a Kitaibel és Tomt- 

 SÁxTié nem ismeri. Mielőtt rátérnék ezen munka ismertetésére még röviden 

 meg kell említenem az anyaggyűjtés egyik érdekes módját. A Helytartóság 

 utasította a vármegyét, hogy gyűjtsön össze mindent ami a földrengésre vo- 

 natkozik. A vármegyék viszont a járásaikba küldették szét a parancsolatot. 

 Az eredeti jelentölapokból már csak egynéhány maradt fenn s ezek azok 

 amelyeket Kitíobel hagyatékából annak özvegye az egyetemi könyvtárnak át- 

 engedett. Dr. HóMAN * egyetemi köuyvtárőr szívességéből felhasználhattam e 

 felette értékes anyagot. A kéziratok közül ismertetem a környei plébános je- 

 lentését, mert az teljes, annyiban, hogy a magyar kísérő-levél is megvan még. 

 A latimü Írott kérdések magyar kivonatban a következők : 



1. Volt-e a földrengés előtt erösebb felhőzet, szél vagy másféle meteora? 

 2. Volt-e emberben, állatban előzetes félelem, vagy nyugtalanság észlelhető 

 vagy földalatti moraj hallatott-e "? 3. A barométerben és termométeren volt-e 

 valamelyes megfigyelhető "? 4. Hány órakor érezték az első lökést ? meddig 

 tartott és mikor volt a legnagyobb "? 5. Körülbelül meddig tartottak a lökések ? 

 6. Meglehetett-e a rengés ü-ányát észlelni, nemcsak hullámzásból, de repedé- 

 sekből vagy tárgyak áUásából? 7. Hullámzást keltő volt-e a rezgés? 8. Vájjon 

 a földrengés következtében vagy a lökések alatt vagy ezek után voltak-e vala- 

 mely jelenségek ú. m. lángok, viz feltörése, recsegések? 9. Vájjon ezen időben 

 nem éreztetett-e változás érzékekkel, vagy észleltetett-e hőmérővel vagy a 

 barométerrel? 10. ^lilycn hatásokat keltett a rengés némely helyen, repe- 

 dések földben, sziklában, épületekben voltak-e? Megnyiltak-e újólag források 

 vagy bedugultak? továbbá 11. milyen helyeken fejtették ki a leghevesebb erőt 

 és a tevékenységének mi volt a fókusa ? 12. Vájjon valamilyen jelenségek 

 állandósultak-e pl. könnyebb ingások és földalatti morajok stb. ? 13. A föld- 

 rengés idejében a zsemlyéi szénbánya rétegeiben nem tapasztaltatott-e vál- 

 tozás vagy valamely tünemény a földrengés előtt vagy után ? 14. Vagy tapasz- 

 taltatott-e üyes változás a szomszédos helyek kőfejtő rétegeiben? 15. Ohaj- 



' Egyetemi könyvtár kéziratai E. 35. 



