140 KKTULY ASTAI. 



A niimkii luilsodik rúszóbcn (li 45. old.) ii luóri főldrcnfjésre vonat- 

 kozó oss/.os nii'íítigyeló.s(áket Icirjúk .s logelső sorbiiu szópi'n ismertetik a 

 luegrou^retett terület természetrajzát. Az északról lenyiiló és a Duna által 

 ketté vágott u Balatonon túlra terjedő hegvek rendszerét a móri völgy 

 osztja ketté s ez a völgy volt legjobliaii megtáiiiiidva ii földrengés líltiil (áO). 

 A móri völgy és közvetlen környékének morfológiája után ismertetik a liegyek, 

 V()lgyek és bércek anyagát. A völgy mindkét oldala dolomitból áll (21), s a 

 osziklák rétegezettsége valahány helyen alkalom volt észlellietni, mindig kü- 

 lönböző irányú és hajlású, de sohasem függőleges.* Megemlítik még az elter- 

 jedését is a dolomitnak, de felemlítik különféle kinézósét is az egyes vidé- 

 keken. A Csókakő mészkövét is kiemelik. A daehstein mészkő egyes kisebb 

 területeken való elterjedését igen érdekesen jellemzik: olízek között főleg 

 megemlítendő a márványszerüen megkeményedett mészkő, amelyből a sziklás 

 Csókakő is áll, ami annál is inkább csodálatos, hogy ehhez hasonló 

 luásutt nem fordul elő és a szomszédos hegyek mind és maga a Csókahegy 

 is dolomitból áll. Ezen jnárvány kissé vöröses, fehér és vörös erekkel van 

 futtatva (20). 



l'gy gondolom, hogy e helyütt bizonyos érdeklődésre tarthat igényt 

 lÚTMBEL és ToMTsÁNYi további geologiai leirása is, miért is annak fordítását 

 adom (20. a.) Pag. 15. 



oMóron túl az Árki-major felé szemcsés és rétegezett mészkő található, 

 mely ház és temploniépítésre használható. Az Isz ka-hegybe vájt boros- 

 pincékben látható, hogy a mészkő apró tűzkövekkel és fénylő lemezkékkel 

 vau keverve. Gántnál a kutakból többé-kevésbé kővé meredt agyag fordul 

 elő, mely vörös színű, savakkal nem pezseg s tartalmaz fehér mészkő jege- 

 ceket és vastól vagy mangántól megfestett vörös vagy fekete mészkövet. » 

 (21. b.) A bércek és meredekségek, melyek a dolomitos hegyekben előfordul- 

 nak, úgymint Csákvárnál, Csákberény körül, a Csókahegynél, Isz- 

 káuál és Palotán túl a dolomitok közel a föld alatt vagy csupaszon állanak 

 és szögletes darabokban hevernek, vagy melyek kétségtelenül valaminő heves 

 erő folytán szakítattak el a sziklától és terméketlenné teszik a földeket. Ezen 

 dolomitok a meredek helyeken egy fehér, savakkal pezsgő homokat tartal- 

 maznak s nemcsak Veszprémig hanem Budaörsig is terjednek. Szent- 

 györgy alatt messze völgyön át a talaj felett találhatók dolomit és tűzkő 

 kavicsok keverve kevés gránittal és feketetüzkővel. Mór felett Sárkányon 

 túlig a völgy finom homokkal van tele szórva, ez főleg szilikátokból áll s 

 €zen völgyekben igen közönséges. A móri völgy alsó ré.sze hunmsztalajjal 

 fedett, de Mohánál, Székesfehérvár-felé nem ritka ismét a homok. Más- 

 féle homokot, mely szilárdabb szemekből áll, láthatni a güti szőlőhegyek szom- 

 szédságában. Ugyancsak van homok a Gája völgyében, de vastag termőfölddel 

 fedve. A Gája patak melletti dombok, melyek az északi sikság felé vonulnak 

 és szóródnak el agyagból és igen finom homokból állanak s könnyen szét- 

 morzsolható darabokat képeznek ; igy Balinka, Eszén y, Metsér és 

 Tárnok mellett. Sikátor. Csernye és Veleg mezein, valamint az A ka- 

 majornál Sárkány-felé Ondódnál és másutt is.» (21. c). «. Éghető anya- 



