AZ ISIO JANUÁRIUS U-IKI M(>R1 FíiLURENQÉS. 141 



gokat nem láthmk clöfnnlulni ezen ii vidéken, melvek az ásviínyorsziÍKha 

 tartoznának, mint pl. ki'iit vagy piritet. sem tutíát. sem kőszenet ezen száraz 

 jellegű megyében nem találtunk. Hallottuk azonban szavaliilietö emberektől, 

 hogy Ondódon néliány évvel ezelőtt kútásás alkalmával a mélységből több 

 kőszéndanib került ki, amelynek vonulása Zsemlétől ered, ahol évekkel 

 ezelőtt égethető alakban bányászták s erre Mór-felé veszi útját. Azonban nem 

 találtuk itten ennek nyomát, mert a talajt lió fedte. » (21. </). Egy kevés 

 másnemű élő szervezet maradványára akadtunk a bejárt helyeken. Isztimér 

 és Balinka között egy szarúszerü szilikáttá átalakult fát találtunk; azon- 

 kívül Gántban egyik ásott kútból «Buccina bina»-t és azonkívül más- 

 nemű kagylótöredékeket már az Árki-major mészköveiben találtunk» (21. old. 

 utolsó hat sor). A rengési terület vizeiről szól a következő fejezet (22), u. i. 

 meganalizálták a bodaj ki. csurgói, gutiii, atyatanyai és mohai forrás- 

 vizeket, valamint a Gája-patak melletti Duzzogó vizét is. arról azonban 

 nem tesznek említést, hogy a vizek összetétele a földrengés után megváltozott 

 volna. A légköriekről röviden emlékeznek meg (23), érdekes az, hogy 14 

 nappal elébb az első rengés előtt, valamint pár nappal utána a légnyomás 

 oly magasan állott, mint enyhe szép időben szokott, de ugyanakkor heves 

 eső volt. A n. fejezetben (28 — 42. old.) a móri földrengésről magáról találjuk 

 a leírást és a 25. pontban ez áll a pleisztoszeizta övről : «Azok a helyek ahol 

 a földrengés hatásával a legnagyobb mértékben találkoztunk: Gúth, Iszti- 

 mér, Balinka, Eszény- és Metsér tanya, Sikátor, Csernye, Veleg 

 és Ondód falvak, azonkívül Csákb erény. Csurgó, Bodaj k és Mór 

 város, mely helyeket a mappán megkülönböztetés gyanánt pontozott vonallal 

 vettünk körül." (,25). íme ez az első tudatos használata az izoszeiztának, esak 

 nevet nem adtak neki. Az épületekben esett károkat is csoportosították s 

 megkülönböztették a legkevésbé megrongálódott parasztházakat (25 «). melyek 

 vályogból épültek s tetőzetük a falak helyett faoszlopokon nyugodtak (25 b). 

 Többet szenvedtek a magasabb épületek (25 c) s amelyek szilárd anyagból 

 építvék, ezek erősen összerepedeztek, sőt egyesek rombadültek, templomok 

 sérülései erősek voltak s az előkelők házainak oromzatai. Fogalmat nyújtandó 

 a károkról alábbi jegyzékben egybeállítottam az összes megfigyeléseket, amelyek 

 úgy Ejtaibel és Tomtsányi munkájából — melyet Kazay Endre barátom volt 

 szives e célra lefordítani — mint Sávolt Feeenc kollegám által az országos 

 levéltárban gyűjtött anyagból, valamint a régi hírlapokból és folyóiratokból 

 és az egyetemi könj'vtárban rendelkezésemre bocsátott k'ziratokból az általam 

 gyűjtött anyagból ' csoportosítottam : 



' 1. Sbidel J. : Chronologische Erüáhlung iler Herrschaft Csókakő-Mór 189.S. 

 ■2. Dr. SziN'O J. levélbeli értesítése szerint a Lambero grófi levéltár erre vonatkozó 

 ereileti feljegyzéseit a levéltár rendezésekor elégették; .S. Hallek G.ÍB0R krónikája; 

 4. Sái.y Ágost Földrengések, Komárom 1860; 5. Grossinger J. B. Dissertatio ile 

 terrae motibus. Jaurini 178.3; G. A. Boné: Ueber die Erdbeben i. .J. 1868. i. d. 

 Mitte Ungarns, Wien 1868; 7. Gráf v. Steknberg: Versuch einer GeBchichtc der 

 üngarischen Erdbeben. Prag, Dresden 1786; 8. Ezenkívül szémos kézirat^ napilap 

 és folyóirat. 



