AZ ISlU JANUÁRIUS 14-IKI MÚIlI KÖLDRKNQÉS. 143 



ú. m. Eszóuy tauyáu ii molnár kertjébou. Mc t sért aiiyiín a vadász kertjén 

 át miutcgy 60-öl liosszú repedést láttak, süt e hely körül még a szomszédos 

 réteken is voltak a föld felszínén látható elváltozások. Sikátornál két ha- 

 sadék és több repedés kolotkezett. ezek között a legnagyobb az amelyik a biró 

 háza mellett volt, u. i. i2tX)-ol liosszuságú s egy lábnyi szélességű. Vei ege u 

 a repedés szélessége oly nagy volt, hogy egy ember is elfért \olua benne, 

 Tárnokon pedig a hasadékból állítólag zúgó hangok jöttek volna fel. Továbbá 

 több tenyérnyi széles repedést említettek A ka, Árki, Mór és Csurgó kör- 

 nyékéről. A forrásvizekben is nagy változások állottak elő, ami egész termé- 

 szetes amidőn a felszíni rétegeket ily hatalmas erő megrázkódtatja. 



CSEEN YE. G á u t h és B o d aj kon a forrás, illetve utóbbi helyeken a 

 kutak vize megzavarodott, a bodajki parochia kútjának vize elapadt, a 

 csókamezői száraz kút vízzel annyira megtelt, hogy kézzel volt az belőle 

 meríthető. Új források keletkeztek : M e t s é r t a n y á n és Sikátor alatt, ahol 

 egy repedésből homokot hordott ki a víz s így újból eltorlaszolta. Ez tehát 

 egy úgraevezett iszapvulkán volt; Csernyén az új forrás soká megmaradt, 

 Bodajkon a források kétannyi vizet szolgáltattak. A továbbiakban taliiljuk 

 az eddig észlelt földrengések rövid felsorolását. Ezek egyrészt olyanok, ame- 

 lyeknek eredő helye itt a vidéken volt, másrészt pedig olyanok, amelyek idegen 

 rengési területről nyúlnak ide át, mint pl. az 1783-iki komáromi földrengés 

 is ["IS a). A móri földrengés mellékknriilménveinek leírását mellőznöm nem 

 lehet, mert egyúttal érdekes adat az időjárás milyen voltára. A 28. fejezetben 

 találjuk ezeket: 28 bj oAz időjárás az előző nyáron, ősszel és télen ezen he- 

 lyeken nem volt más, mint a többi vidékeken ; az esőzések igen gyakoriak 

 voltak a nyártól egész januáriusig ; a szelek pár hónappal a földrengés előtt 

 annyira elcsendesedtek, ^hogy valóban ritkán fújtak s akkor is igen enyhén, 

 az ősz és tél szokatlan módon januárius 13-ig hidegebb napokkal nem járt. 

 de január 13 — 14-i éjjel a hideg oly hirti'leu állott be, hogy a hőmérő 11 E. 

 fok alá szállott s a földrengés napján sem engedett sokat, a légsúlymérő, 

 mint elébb már mondtuk, enyhe időt jelzett ; cj ezekből azonban senki sem 

 jósoUiatott ily katasztrófát ; pár perccel a földrengés előtt dörgés liallatott, 

 mely hirtelen mindenkit megijesztett és nagy rémületet okozott. Ezen hangot 

 sokan földalatti dörgésnek mondják, mások gyorsan vonuló terhelt szekér 

 zajával, mások heves zúgással vonuló madárcsoport zajával, mások harsogassal 

 közeledő zivatar hangjával hasonlították össze ». Továbbá Csurgó, Veleg és 

 Csákváron a földrengéssel egyidojííleg '(29 f) kénes szagot éreztek volna egyesek. 

 Fény tüneményekről is tesznek említést, így Iszkaszentgyörgy, Csurgó 

 és Csákváron; a földrengés után pedig több ízben voltak villámlások, sőt 

 ami is e hó (februárius) 12-én éjjel 9 órakor vOJámlást észleltink, amidőn 

 egyúttal dörgés és ingaszerü rengés következett be, így beszélik azok, akik 

 akkor a ház pitvarába voltak. Továbbá többen figyelték volna meg a 

 Csókahegy végén levő erős villámlásokat, még a móri kapucinusok is em- 

 lítik fczt. Az első rengést egész éjjel (28 /i) liarsogás, zúgás és moraj követte 

 Móron és vidékén. Sőt sokan állítják, hogy felette gyakran volt moraj rengés 

 nélkül és viszont. A földrengés időpontja pontosan nem ismeretes KiTAiBELék 



