AZ ISlÜ JANUARIUS 14-IKI MÓRI KÖLDUENOÉS. 145 



sok ójjt'lt'n luitseru éroztek, míg Iszkiiszon tgy ör^y ön, a 11. G — 7-i éjjt'l volt 

 csak aunyira nyugodt, hogy senki seiu figyelt meg földrengést. 



Továbbá Csák váron U. 9 — 11 -e között nyugalom volt, de Giith, 

 Isztimér, Csernye. Balinka. Ondód és Mór ott még ekkor is tar- 

 tottali a lökések. Érdekes, hogy nappal kevesebb volt a lökés, mint éjjel. 

 A csak vári kertész (34), bár területe már a pleisztoszeizta övön kívül esik, 

 ezt igen érdekes módon figyelte meg. Egy csengetyíit akasztott fel s annak 

 csengését éjjel-nappal vagy személyesen megfigyelte, vagy másokkal mtg- 

 figyeltette. Szerinte kezdettől fogva nappal nem volt háromnál több lökés, de 

 éjjel ennél több volt. Imo az első magyar szeizmoszkóp, amelyről 

 hiteles tudomást szereztünk. A csákvári kertész volt tehát az 

 első, aki hazánkban tudatosan használt egy felfüggesztett csen- 

 gőt mint földrengést jelző műszert. Az összes utólökések időpontjai, 

 mint említettem nincsenek közölve s így csak azt lehet megemlítenem, amit a 

 szerzők felsorolnak, u. i., hogy este, éjfélkor, hajnali 3 és 5 órakor volt a 

 legtöbb rengés, de természetesen a különféle helyek más és más időt adtak. 

 Ha sikerülne még birtokába jutnunk az eredeti feljegyzéseknek, úgy meg lehetne 

 állapítani az utórengések menetét, valamint a főbb lökések elterjedését is, ami 

 bizonnyal felette érdekes adat volna a móri földrengés monográfiáj:ihoz. 

 Az utórengések sorozata főleg Mórott, KiTArsELék munkája, valamint egyéb 

 feljegyzések szerint a következő : 



1810. 



r. 14. ú. u. 6 óra ') perc, a föreugés. 



I. 14. d. u. 7 óra, heves lökés és éjjel még vagy 4iJ lökés. 

 I. U. és II. 13. Mórott 1000 lökésnél több. 

 I. ^1. d. u. 3 és 4 i'ra között újbúi épületeik omlottak össze, 

 n. 3. és II. 23. erösebb lökések még Csák váron is. 



III. I. és III. 4. (Pesten is.) 



IV. 1. és V:. 14. 



V. 14., 1-). és "27. reggel 9 órakor, ez majd oly erős, mint a főrengés, az épülő- 

 félben lévő muri és isztiméri templom bedőlt, Bodajkon is rémület. 

 V. -28., -29., 30. és 31. újból gyenge lökések, az utolső erős volt. 



VI. 3. erősebb földrengés, még a bodajki cemplom is megsérült. 



^^. 21. egy három óráig tartó forgószél után moraj előzésével földrengés volt. 

 VI. -24. d. u. 3 órakor hármas lökés, Mórott kémények repedeztek meg, a föld- 

 rengések újabb 12 napon át tartottak. 



VII. 4. reggel 7 és ' ; órakor egy hosszantartó lökés, majd még 1.5 gyengébb 

 ugyanazon a napon. 



A'II. 13. 10 óra (este v. reggel?) után egy erős majd több kisebb lökés ziigással. 

 \TI. 8., 9., 10., 13., 14., 18., 26. és 2!J-én sok rengés gyenge morajjal, s gyakran 

 csak a földből jövő süvöltésszerű hang. 

 VIII. 10., 16. és 18. Csákvárott is éreztek földrengést. 

 IX. 13. éjjel 2 órakor erős rengés. 

 IX. 14. három lökés. 

 IX. 16. reggel ' j 7-kor rengés. 

 X. I. a déli lírákban. 



FuUttani KuzlJny. XL. kul. 1910 "^ 



